31 



5. Vaspepper (P. Hij(h-opij)cr). Linjoformode, nikkende aks. 6 

 stovdrajiore. Bladene har en brændende, bitter smag-. t'Grofter). 



6. Tiinjrræs {I\ aviculare). Sten^len oftest nedliggende og grenet, 

 med lanoetforniede eller aflanL'-e blade, laset sønderrevne skeder 

 og sniaa, rode blomster i bladhjornerne. 2"— 2' hoi. 



7. Yindel-skedekiife (P. Convolvnlus). Stenglen slyngende, kan- 

 tet. Bladene p i Iformet-hj erte formede. Blomsterklaser 

 i bladhjornerne. Blomsterne gronlige med hvid rand. (Dyrkede 

 steder^. 



Anm. En nærstaaende slegt er boghvede {Fagopyrum). Yild 

 b. {F. fartaricum) forekommer som iigi'æs i ågre i Kri. a om- 

 egn. Den har hjerteformet-pilformede. spidse blade, smaa 

 gronlighvide blomster i klaser og sortbrune, trekantede nod- 

 der med bngtede rande. Dyrket b. (F. esculentum) fore- 

 kommer enkelte steder i det sydlige forvildet mellem sæden. 

 Den har storre, rosenrode, sjelden hvide blomster og hele 

 rande paa' nødderne. 



27. Tyyedfamilieu (Tliymeleæ). 



Tyyed eller tysbast {Dajjline Mezereum). Alenhoi busk med rode, 

 ustilkede, vellugtende blomster, sammenhobede paa de ældre, 

 bladløse grene og lancetformede blade i spidsen af grenene. 

 Blomsterdækket tragtformet, 4-fliget. 8 stovdragere, 1 støvvei. 

 Stenfrugterne røde, giftige. (Fugt. skovenge). 



2. Helkronede. 



Blomsterdækket dobbelt (bæger og krone). Sambla- 

 det krone, til hvis rør stovdragerne oftest er fastvok- 

 sede. 



28. Kjæmpefamilieu (Plantagineæ). 



Kjæmpc {Plantago). De buenervede blade er samlede ved roden. 

 Blomsterne, hvori 4-tallet er herskende, sidder i et aks paa 

 enden af et bladløst blomsterskaft. Kronen er hindeagtig. 4 

 lange støvdragere. Kap sl en springer op pa at vers med 

 et laag, 



1. Cxroblad-kjæmpe P. major). Bredt egformede, næsten glatte 

 blade. Akset brungrønt, næsten kvarterlangt. (Veie og marker). 



