32 



2. Dim-kjæmpe {P. media). Egformet-ovale, tæt dunhaarede blade. 

 Akset 1—2 tommer langt. Stevtraadene lyserode. 



3. Lancetbladet kjæmpe (P. Innceolata). Lancetformede blade, 

 korte, sortbnme aks med gulhvide stevdragere. (Torre steder). 



4. Strand-kjæmpe (P. maritimco. Linjeformede, noget kjedfulde 

 blade, triiidt, 1—2 tom. langt aks. (Havstrande). 



29. Hiudebægerfamilien (Plmnhagineæ). 



Stranduellik eller fjorekoll {Armeria maritima). Tuet urt med 

 linjeformede, lialvtrinde blade og et bladløst skaft med et rødt 

 blom st er ho v ed, omgivet af hindeagtige, taglagte svøbblade. 

 Bægeret liindeagtigt. 5-tallet herskende i blomsten. Skaftet 

 6—8" eller høiere. (Især ved havstrande). 



30. Baldrianfamilien (Valerianeæ). 



Baldrian eller vendelrot {Valeriana). Modsatte, finnede blade. 

 Lyserøde eller hvide blomster i enhalvskjermhgnende, gjentagen 

 tredelt kvast. Tragtformet, 5-fliget krone. 3 støv dragere. 

 Frugten kronet af det f jærf ormede bæger. Rodstokken sterkt 

 lugtende. Den almindeligste form (F. samhucifolia) har 2—4 

 par smaablade og glatte, trekantede nødfrugter. En -anden (F. 

 officinalis) har 5—10 par smaablade og egrunde, alm. haarede 

 frugter. 



31. Kareborrefamilien (Dipsaceæ). 



Modsatte blade. Talrige smaa blomster lioved- 

 formig sammenstille de paa et fælles blomster- 

 leie, omgivet af et fierbladet- svøb (,,kmT"). Bægeret 

 dobbelt, det indre børsteformet, oversædigt, kronen 4- 

 (eller 5-)delt, 4 frie stevdragere. Frugten er 

 nødagtig. Fam. har sit navn af en plante, kareborre (Dipsacus), 

 som dyrkes i Sydeuropa for klædefabrikationens skyld, da nemlig 

 dens stivpiggede blomsterkurve bruges til at kradse lu paa klæde). 



Rodknap {Knautia arveyisis). Fjærdelte blade. Blaa eller rødlige 

 blomster i en noget fladtrykt kurv, med større, uregelmæssige 

 randkroner. Omtrent alenhøi. (Enge). 



