37 



eller omtrent 3-bla(let, enten udelt eller med nogle faa grene,, 

 hver endende i en kurv. Kurvene store med bred grund, be- 

 klædte med tætte silkehaar og- redgule kjertler. (Almindelig 

 paa fj eldene). 



7. Myr-svæve (JT. paludosum). Hele planten gl at, med store,, 

 tynde blade, som paa stenglen er hjerteformet omfat- 

 tende, ved roden stilkede. Svebet enkelt eller med utyde- 

 lige ydre skjæl ved grunden. Sorthaaret eller glat. 



2. Tistelgruppen. 



Alle kroner rorformede. Randkronorne undertiden- 

 golde. Griflen under arret leddet, penselhaaret eller 

 knudeformet opsvulmet. Svøbet eg- eller kugleformet 

 med stive, oftest stikkende blade. 



Knopiirt (Cenfaurea). Randkronerne golde, tragtformede, m*egel- 

 mæssige, større end de øvrige. Svøbbladene frynsede i. 

 randen. 



1. Eng-knopnrt (C Jacea). Lancetformede blade, de nedre ved 

 grunden tandede eller fligede. Svøbbladene har brune, skefor- 

 mede tilhængsler. Fnokken mangler. Blomsterne fioleti'øde. 



2. Stor-knopurt (C. Scabiosa). Alenhøi og derover, med enkelt 

 eller dobbelt fjær del te blade. Store kurve med morkflolette 

 blomster, kugleformet svob, hvis blade i spidsen er sorte,, 

 børsteformet fligede. (Agerrener, bakker). 



3. Koriiblom (C. Cyanus). Smukke, blaa blomster. Linjelan- 

 cetformede blade, de nedre sedvanUg fjærdelte. Egformet svøb,. 

 hvis blade i randen er mørkebrune og børsteformet takkede.. 

 (Mellem sæden). 



Lovtistel {Saussurea alpiyia). Alle kroner rorformede. Svøbet æg- 

 forniet med taglagte, stærkt haarede blade uden braad, Fnokkens 

 haar fjan-formede. i;'2— 2' hoi, opret. Bladene paa Undersiden 

 hvidhaarede eller flltrede, feglancettormede — smalt lancetformede,. 

 Kurvene i en halvskjærm i toppen af stænglen med blaa\'iolette 

 kroner. (Fugtige Enge, tilfjelds). 



Stjernetistel (Carlina vulgaris). Alle kroner rorformede. Svobet 

 skaal- eller halvkugleformet. De yderste svøbblade grønne, 

 bladagtige, tørnede i randen. De inder ste hindeagtige, gul- 



