er beiedc tilbage ligetil flio:ons midtnervc og bedækker ganske 

 de i ét lobende frugthobe. Lovet i omrids triaiigelforraet, 

 3-dobbelt finnet, 3 -12 tom. heit, spædt. (Alm. langs vestkysten). 



3. Snei (ler (Equisetaceæ). 



Krybende rodstok og rørdannede, hule eller pibede, 

 leddede, bladlose stænger med en tandet skede ved hvert 

 led, med eller uden kransstillede grene af samme byg- 

 ning som liovedstenglen. I spidsen af de frugtbærende 

 stengler sidder et aks, dannet af smaa, kantede skjolde, 

 der paa undersiden bærer en kreds af sporesække. 



1. Aker-snelde (Equisetum arvense). Do a k s b æ r e n d e stengler 

 ngrenede, blegbrnne, med rummelige, hvidagtige skeder, der 

 bærer alm. 9—10 lange, sortbrune tænder. Efterat disse er 

 bortvisnede, fremkommer de meget tyndere, golde, gronne 

 stengler, der bærer talrige 4-kantede grene og smaa skeder. 

 (Leragtig grund). 



2. Grofte-snelde (E. j^ratense). Den aksbærende stengel ugrenet 

 oller ofte oventil med korte kransgrene; dens skeder oventil 

 tragtformede med alm. 12— flere brune, i randen hvidhindede, 

 spidse tænder. Den golde stengel med talrige, for det meste 

 3-kantede, udelte kransgrene. Efter frugtmodningen visner 

 akset, og grenene forlænger sig betydelig. (Skove, grefter). 



3. Skog-snelde (E. silvaticum). De aksbærende stengler 

 er udelte eller oventil med uudviklede ki'ansgrene. Deres 

 skeder store, noget oppustede, nedentil blege, oventil brune og 

 3— 5-klovede. De senere opskydende golde stengler har tal- 

 rige flue, bueformig nedboiede grene med korte smaagrene. Deres 

 skeder korte med faa, hindeagtige tænder. Grenene har udboiede, 

 sylformode tænder. Efter frugtsætningen visner akset, og grenene 

 udvikler sig. 



4. Myr-snelde (E. palustré). Stenglerne dybt 6-furede, sedvanlig 

 grenede, med næsten oprette, lange, firkantede grene. Skederne 

 korte, med 6 brune, i kanterne hvidhindede tænder. Aksene 

 tjmde, valseformede. 



5. Elv-snelde (E. Jiuviafile). Steuglen kraftig, 2— 4V'2 fod hei, 

 iudvendig hul (hos de foregaaende arter er den flerpibet), riflet. 



