64 



klase. Talrige, tætsiddende, linje -lancetformede blade. Bægeret 

 kortere end den lange spore. Svelget orangef arvet. (Terre 

 steder). 



2. Liden torskemund [L. mino?-). Grenet, kjertelhaaret. Lancet- 

 formede blade. Kronen rødflolet med hvidgul underlæbe. Kort 

 spore. (Kristiania). 



Kongslys [Versbascum). Kronen hjul formet, gul, 5-delt, noget 

 uregelmæssig, 5 ulige lange stovdragere, hvis stevtraade 

 alle eller nogle er uldhaarede. Heie, stivt oprette, mere eller 

 mindre hviduldede vekster med blomster i en lang, aksformet 

 klase. (Terre steder). 



1. Morkbladet kongslys {V.nigriim). Stenglen 2—3 fod hei, oven- 

 til kantet. Bladene ikke nedlebende, paa over fl a den merke- 

 grenne og korthaarede, de nedre langstilkede, hjertefor- 

 met-lancetformede, de everste egformede og siddende. Alle 

 stevdragere ligestore, traadene redflolet haarede. 



2. Fotbladet kongslys (F. Thapsus). Stenglen 2— 5 fod hei, kan- 

 tet af de langt nedlebende, gulhvidt filte de blade. Stev- 

 dragerne uUge lange, traadene hviduldede, 2 næsten glatte. 



46. Skjælrodfamilien (Orohanclieæ) 



Skjælrod [Lathræa squamaria). En cgte snyltevekst, hvis hele 

 overjordiske del har en lys rosenred farve og bestaar af en 

 kjedao;tig, 1/2— 1 fod hei stengel med nogle faa spredte, lyse, 

 skjælformede blade og en endestillet, ensidig, i begyndelson nik- 

 kende blomsterklase med store, bredt egformede dækblade. 

 Bægeret 4-fliget. Kronen tolæbet. 14de kl. Den dybt nedsti- 

 gende rodstok beklædt med tagiagte, tykke, hvide skjæl. Blom- 

 strer i mai. (Snyltende paa roden af oretrær. Sjelden; f. eks. 

 i Bærum og Asker). 



47. Blærerodfaniilien (Utricularieæ). 



Vand- eller sumpvekster med 2-bladet eller 2-læl)et 

 bæger, læbe- eller maskeformet krone med spore. 2 

 stevdragere. 1-rummet kapsel. 



