133 



Elliptisk kaldes et blad eller en frugt, som er omtrent dobbelt 

 saa lanj^ som bred, har sin storste bredde paa midten og- er lige 

 spids i beg-g^e ender. 



Enbo-planter har støv- ofr frugtblomster paa samme individ. 



Enkj onnet er en blomst, som manj^ler enten stovdragere eller 

 stovveie. 



Ensidig kaldes en klase, et aks o. s. v., naar alle blomster vender 

 til samme side, 



F^innet kaldes et sammensat blad, som er fjærnervet. Det bærer 

 smaablade paa begge sider af den fjelles bladstilk: ender det med 

 et nparret smaablad, kaldes det uligefinnet: mangler dette, 

 kaldes det lige tinnet. Er smaabladene atter tinnede, kaldes 

 bladet dobbelt tinnet, 



Fjærdelt er et fjærnervet blad. der er delt i afsnit ved indskjæ- 

 ringer, som gaar næsten til midtnerven [tig. 27]. 



Fjærfliget er et fjærnervet blad med indskjæringer, der gaar om- 

 trent halvveis til midtnerven. 



Fjærnervet er et blad med en fremtrædende raidtnerve, der ud- 

 sender sidenerver [tig. 11]. 



Fladkravet kaldes en sambladet krone med et valseformet ror og 

 en tlad, ndbredt krave [tig. 56]. 



Fliget er et blad, som er indskaaret omtrent halvveis til midten 

 eller granden [tig. 26 og 31]. 



Fnok kaldes det vedvarende, tjær- eller haarformede bæger hos de 

 kiirvblomstrede. Det er oversædigt [tig, 77 og 78], 



Fribladet kaldes kronen eller bægeret, naar de enkelte blade, 

 hvoraf disse bladkredse bestaar, ikke er sammenvoksede indbyrdes. 



Frngtblomt indeholder stovveie, men ikke stovdragere. 



Frugtfæste er den del af blomsterbmiden, hvorpaa frugtknuderne 

 eller frugten er fæstet. 



Frugtkniide, se støvvei [tig, 61—66], 



Fro blade ne ndgjor en del af kimen (den imge plante i frøet. 

 Deres antal er 1 eller 2, sjelden flere, 



Fuldstændig blomst har bæger, krone, en eller flere stovdragere 

 og stovveie [fig, 44], Mangler en eller flere at disse kredse. bliver 

 blomsten ii fuldstændig. 



Griffel, se støv\'ei [flg, 61, b], 



Haanddelt kaldes et blad, naar det er haandnervet og ved ind- 

 skjæringer, der gaar næsten til grunden, delt i ligesaa mange af- 

 snit som der er hovednerver [flg. 32], 



Ha and fliget kaldes et fliget blad, som er haandnervet [flg. 31]. 



Haandnervet kaldes bladet, naar tre eller flere omtrent lige sterke 

 hovednerver udgaar fra bladpladens grnnd i forskjellige retninger. 

 De udsender atter sidenerver [flg. 30—32], 



Hal v skjermen adskiller sig fra klasen derved, at alle blomster 

 rager op til samme høide [h^. 42], 



Hanblomst eller støvblomst kaldes en blomst, som indeholder 

 stovdragere, men ikke stovveie, 



Hjertef ormet blad har et indsnit ved grunden [flg. 17]. 



Hjul formet krone er en sambladet krone med meget kort rør og 

 en fladt udbredt krave [flg. 55], 



Hoved er en forkortet blomsterstand med stilklese, tætsiddende 

 blomster (forkortet aks). 



