134 



Hiilkravet krone [fig. 51], i modsætning til fladkravet [flg. 56], 

 Hunblomst eller friigt blomst kaldes on blomst, som indeliolder 



støvveie, men ikke støvdragere. 

 Høvl formet blad er et fliget blad med tilbageknmimede fliger 



[flg. 29]. 

 Kapsel er en tør, opsp ringende, flerfrøet frugt [flg. 67, 68, 69]. 

 Kileformet eller jevnt mod grnnden afsmalnende blad: flg. 15. 

 Kjertel ha ar er haar, som paa spidsen bærer en klæbrig kiigle. 

 Klase er en blomsterstand med stilkede blomster, fæstede langs 



opad en fælles stengeldel (akse) og ikke naaende op til samme 



høide [flg. 40]. 

 Knippe stille de kaldes flere blade, som ndgaar fra samme punkt. 

 Koblet kaldes et sammensat blad, som er liaandnervet. Det har 



3 eller flere smaablade fæstede i spidsen af den fælles bladstilk 



[flg. 22 og 36]. 

 Kolbe ligner et aks, men aksstilken er tyk og kjodfnld. 

 Krone kaldes den del af blomsterdækket, der sidder indenfor 



bægeret og sedvanlig er farvet (ikke grønt). 

 Krnkkeformet: bugf ormet udvidet nedentil og indsnævret oven- 

 til [flg. 54]. 

 Kry bende kaldes stengler eller grene, som ligger langs henad 



jorden og fæster rødder i denne [flg. 3]. 

 Kurv er et blomsterhoved med et udvidet fælles stengelparti, 



blomsterleiet, og tæt omgivet af et af dækblade dannet svøb, 



kurvdækket [flg. 39]. 

 Kvast kaldes en blomsterstand med stilkede blomster, hvis mid- 

 terste blomst udspringer først, og under hvilken der fremkommer 



2 (eller flere) grene, som hver igjen ender med en blomst og ud- 



skyder nye grene o. s. v. [flg. 43]. 

 Lancetf ormet : 4 eller flere gange saa lang som bred og afsmal- 

 nende i begge ender [flg. 10]. 

 Lappet kaldes et blad med indskj æringer, der ikke gaar halvveis 



til midten [flg. 25 og 30]. 

 Ligefinnet blad, se flnnet blad [flg. 35]. 

 Ligenervet kaldes bladet, naar alle nerverne er ligeløbende 



(par allele) fra grunden til spidsen uden tydelig forgrening. 

 Linjef ormet kaldes et langt, smalt, jevnbredt blad [flg. 9]. 

 Ly reform et kaldes et blad, naar det er fjærdelt eller fjærfliget 



og endefligen er meget større end de øvrige afsnit [flg. 37]. 

 L æ b e f r m e t krone er en sambladet krone, der oventil er delt i 



2 f orskjelligf ormede afsnit, over- og underlæben [flg. 57]. 

 M a s k e f r m e t kaldes en krone, der ligner den læbeformede, 



men hvis underlæbe har en indadhvælvet pukkel, som lukker for 



svelget [flg. 58]. 

 M e 1 1 e m b r u d t f i n n e d e kaldes blade, hvis flnner (smaablade) 



er afvekslende store og smaa [flg. 33]. 

 M d s a 1 1 e kaldes bladene, naar de staar to i samme høide. Staar 



der flere i samme høide, kaldes de k r a n s s t i 1 1 e d e. Staar de 



i forskjellig høide, kaldes de spredte. 

 N e d 1 b n d e kaldes bladene, naar bladpladen fortsætter sig nedad 



stenglen, saa at denne bliver vinget [flg. 7]. 

 Neglen paa et kronblad er den nederste, smale del. Den svarer 



til stilken [flg. 49]. 



