135 



Nyreforniet kaldes ot blad mod storro brodde end liengde og med 



et afrundot indsnit vod <rruiKlon [fl^-. 18j. 

 Nød or en tor, 1-rummot frujit, der falder af uden at springe op. 

 Omfattende blad: fig. 8, 

 Omlvrings ædig kaldes on i)lumst meden skaal-, skive- eller krukke- 



formot blomstorbund underbægor), i hvis rand bagger, krone og 



stovdragoro er fjostedo, og i hvis midte frugtknuden oller frugt- 



knudorne sidder frie |lig. 46 og 47]. 

 Omvend t-hjertoformot blad: tig. 22, omvendt-egformet:: fig. 14. 

 Op stigende kaldes stonglen, naar grunden er nedliggende, midten 



krnmmet opad og spidsen opret. 

 Ovalt or et blad, hvis længde er dobbelt saa stor som bredden og 



afrnndet baade vod grunden og i spidsen af bladpladon [tig. 12J. 

 Oversædig kaldes blomsten, naar blomsterdækketogstovdragerne er 



fjostede i spidsen af frugtknuden, som er dannet af blomstorbun- 



don (..undor]){egoret" eller vokset sammen med denne [tig. 48J. 



Frugton kaldes da undersiodig. 

 Oversfédig kaldes frugton oller frugtknuden, naar blomsterbunden 



ikke deltager i dons dannelse, men frugtknuden sidder fri [fig. 44 



og 45]. 

 Pi If or met kaldes ot blad, som ved grunden har to tilbagerottede, 



spidse fiio-er (fig. 19]. 

 Plade (blad-): fig. 4, a. 

 Raklen adskillor sig derved fra akset, at blomsterne er ufuldstæn- 



dige og enkjonnede. Stovraklerne falder efteir blomstringen af. 

 Rod s tok kaldes den rodlignende, imdorjordiske del af den fleraa- 



rigo, urtoao-tisre stengel [fig. 2]. 

 Rundtakko^t blad [fig. 23J. 

 Rørformet krone er en sambladet krone med jevntykt ror og 



megot li den krave. 

 Sambladet kaldes bæger eller krone, naar de enkelte blade, livoraf 



de bostaar, er sammenvoksede indbyrdes [fig. 51 — 58]. 

 Sammen sat kaldes bladet, naar de afsnit, hvori det er delt, er 



udviklode til fuldstændige smaablade (paa en fælles bladstilk) 



[fig. 34-36]. 

 S ammen sat frugt, naar der af hver blomst fremkommer flere frugter, 



som da kaldes sniaafrua:ter [fig. 62 or- 70]. 

 Sagtakket blad [fig. 10-12]. 

 Sidden de: uden stilk. 



Skaft kaldes en tilsyneladende bladløs blomsterbærende stengel. 

 Sko do (blad-) er den nederste, udvidede del af bladet, der omfatter 



stonglen. 

 Skjerm er en blomsterstand, hvori alle blomsterstilke udgaar fra 



samme punkt og ra^kker op til omtrent samme høide [fig. 41]. 



Den kaldes sammonsat, naar hver straale atter bærer en skjerm 



istedenfor en enkelt blomst. 

 Spadeformet blad: fig. 16. 

 Spaltefrugt er en frugt, som ved modningen spalter sig i flere 



smaafrugter [fig. 75]. 

 Spore er on for det meste hul, kegleformet, valseformet eller 



traadtormet forlængelse af kron- eller bægerbladeues nedre del 



[fig-. 58]. 



