16 



end paa (huiulfj eldet og Eruptiverne, hvor den forekommer i 



største Mængde. 

 Cicuta virosa L. 

 Sedum annuum L. er alm. paa (Jrundljeldet og Eruptiverne. Jeg 



har aldrig bemærket den paa Kalken eller Lerskiferne undta- 



gen ved Tømter. 

 Stellaria palustris Retz. Især paa Orundfjeldet. Ikke alm. 

 Peplis Portula L. Ikke alm. Isier paa (Irundtjeldet. 



Ile r heil hu r de muligvis ogsaa regnes: 

 Utficiilaria minor L. 



Af de ved Christiania forekommende Phanerogamer og Bregner 

 ere altsaa: 

 11 Arter og 2 Varieteter ei bemærkede udenfor Silurformationens 



Omraade; til disse burde muligvis ogsaa 29 andre Arter regnes. 

 oC) andre Arter og 1 Varietet forekomne især paa den siluriske 



Formation; til disse burde muligvis ogsaa 23 andre Arter regnes. 

 liO Arter og 1 Varietet, hvortil muligvis desuden 80 andre Arter 



burde regnes, ere udelukkende bemærkede paa Underlag af 



Grundfjeld og Eruptiver. 

 15 Arter og maaske desuden 1 tilhøre fortrinsvis Grundfjeldet og 



Eruptiverne. 



142 Arter (og 4 Varieteter) synes altsaa i sin Forekomst 

 ved Christiania at være afhængige af den underliggende Bergarts 

 Bcskalfenhed; 8.S andre fortjene nærmere at undersøges i denne 

 Henseende. Piesten af de henved 950 Phanerogamer og Bregner, 

 som Christiania Flora tæller, ere ei i sin Forekomst bundne til 

 bestemte Bergarter. 



Underlagets Indflydelse paa Vegetationen kan dels have sin 

 Grund i dets chemiske, dels i dets physiske Egenskaber. Spørgs- 

 maalet om den chemiske Indflydelses Vigtighed hører til Plante- 

 geographiens mest indviklede Opgaver, og der hersker endnu, seh» 

 mellem udmærkede Botanikere, meget .delte Meninger desangaaende. 

 Det er især østerrigske Botanikere, som holde paa Vigtigheden af 

 den chemiske Indflydelse. Saaledes har Professor Unger i sin Bog 



