34 



en brændende Hede under de høie Fjeldmure. Nederst, hvor Uren 

 gjerne er dannet af grovere Materiale, er den nøgen, og der findes 

 kun smaa Moser og Lavarter paa Stenene; men høiere oppe lige 

 under Fjeldvæggene, hvor Stenene og Gruset er finere, skygge 

 tætte Krat af Løvtræer, som ville have det varmt og lunt, saasora 

 Alm, Lind og Sølvasald (Sorbus Aria) over en rig og afvexlende 

 Flora af sydligere Planteformer, hvoriblandt enkelte af vore sjeld- 

 nere Arter, saasom Vicia pisiformis (Skouumaasen), Bromus asper, 

 Festuca silvatica, Geranium lucidum o. fl.*). De Urer, hvor Au- 

 gitporphyren raader, og som allerede i Frastand ved deres blaa- 

 sorte Farve adskille sig fra de lyse Feldspaturer, synes i botanisk 

 Henseende at være de interessanteste. Disse Urers Vegetation 

 viser tilfulde, hvilken vigtig Rolle Bergarternes physiske Egenska- 

 ber spille. Her, hvor Naturen ved Nedstyrtningen har sørget for 

 at knuse de haarde Klipper til fint Grus, frembringer Porphyren 

 en Vegetation, som har storLighed med den Vegetation, som man 

 ellers pleier at træffe paa de opsmuldrede Kalkstene og Lerskifere, 

 hvor de physiske Forhold ere omtrent de samme. 



Alt dette viser tilstrækkelig, at Planterne ikke alene ere af- 

 hængige af Luftens, men ogsaa af Jordbundens Temperatur og at 

 en tør og varm Jord, saadan som man især finder den paa vore 

 Lerskifer- og Kalkberge, for en Del kan erstatte Varmen i Luften. 



*) Jeg kan ikke noksom anbefale Baadanne Urer til Botanikernes Undersøgelse. 

 Ogsaa i Sogn har jeg fundet deres Flora over al Forventning interessant. 



