Derimod turde det vel være et Spørgsmaal, om det er lige- 

 saa almindelig bekjendt, at Nakkebærrene (Fragaria collina) ude- 

 lukkende forekomme paa Lerskifenie og Kalksteneii, at visse 

 Orchideer ere bundne til Kalken, at Silene rupestris og Spergula 

 Morisoni kun forekomme paa Grundtj eldet og de eruptive Berg- 

 arter, og det skal derfor blive Gjenstand for Undersøgelse, om 

 der gives Arter, som ved Christiania fortrinsvis eller udelukkende 

 ere bundne til bestemte Bergarter. 



Det er klart, at Fjeldgrundens Indfiydelse paa Vegetationen 

 maa fremtræde skarpest der, hvor Fjeldet ligger i Dagen eller i 

 ethvert Fald kun dækkes af tynde Jordlag. Det er derfor paa 

 Høifjeldene, at man allerbedst kan studere denne Indiiydelse. I- 

 de lavere Egne er Jord ofte nedført fra høiere liggende Steder; 

 marine Lerlag dækker paa sine Steder Fjeldgrunden, og da denne 

 ikke har nogen Andel i disse løse Jordlags Tilblivelse, kan den 

 her ingensomhelst direkte Virkning udøve paa Vegetationen. 



Man maa derfor ved Undersøgelsen afBergartenies Indiiydelse 

 især have sin Opmærksomhed henvendt paa saadanne Planter, der 

 kunne trives paa Jord af ringe Dybde, allerhelst saadanne, der 

 voxe i det tarvelige Jordsmon, som ved Forvitring afsætter sig i 

 Klippesprækkerne; og man kan saaledes ikke undre sig over, om 

 det især er saadanne Planter, der vise et Afhængighedsforhold af 

 Bergarten, medens de i dybere Jord voxende paa meget faa Und- 

 tagelser nær ikke synes at staa i nogct direkte Forhold til den 

 underliggende Bergart. 



Der er flere Forhold i Christianiaegnen, som vanskeliggjør 

 slige Undersøgelser, Det er saaledes ikke let at skille mellem 

 Lerskiferens og Kalkstenenes Vegetation. I vore siluriske Forma- 

 tioner vexle idelig tynde liCrskiferlag, ofte indsprængte medKalk- 

 knoller, med Kalkstenslag af ligesaa ubetydelig Tykkelse. Dersom 

 nu disse Lag laa horizontalt, vilde det i Dagen trædende Fjeld 

 over enhver jevn Flade være af ensartet Beskaifenhcd. Men paa 

 Grund af Lagenes Foldninger og den derpaa følgende Bortførelse 

 af de mere fremtrædende Partier træde de vexlende Kalksten- og 

 Lerskiferlag stadig frem i Dagen, saaat Lerskifer idelig vexler med 

 Kalksten og denne med Lerskifer igjen, og det i Lag, der ofte 



