Hermed forstaaes i det Følgende Egnene omkring Christianiafjor- 

 dens Bund og Bundeljorden, de fire Præstegjelde østre og vestre 

 Ager, Asker og Næsodden. For at begrasndse Egnen mere naturlig 

 medregnes ogsaa alle de Partier af Nordmarken og Krogskoven, 

 hvor Agerselven, Sandvigselven og Lysagerelven have sine Kilder. 



Christianiaegnen er vistnok Landets bedst undersøgte Egn; 

 men Grlifldiuii til at dens Flora tæller saa mange Arter, bør dog 

 fortrinsvis soges i Egnens Natur. For det Første maa man nem- 

 lig tåge i Betragtning, at den har et særdeles gunstigt Klima. 

 Den er beskyttet mod det aabne Havs Indvirkning og har en dri- 

 vende Sommervarme. Den indeslutter desuden inden sine Grænd- 

 ser en rig Afvexling afLocaliteter: i de subalpine Skovtrakter fore- 

 komme en Mængde subalpine Arter, der er Strandkanter med en 

 rig StrandHora, Barskove, Løvskov, tørre, kratbevoxede Bakker, 

 større og mindre Myrstrækninger, Indsøer og sagte tiydeude Elve 

 0. s. v. — Og endelig kommer hertil den rige Afvexling af Berg- 

 arter, som forefindes i Omegnen. 



Over denne Egn ere nemlig forskjellige Bergarter udbredte paa 

 følgende Maade*). Næsodden og Landet paa Bundefjordens Østside 

 bestaar af Grundfjeld med Gneis, Glimmer- og Honiblendeskifere, 

 der danne flade, ensformige Aase af ringe Høide (5—600'). Noget 

 i Øst for Gjersøen gjennembrydes Grundfjeldet af et temmelig 

 betydeligt Granitparti. I Nord og Nordvest for selve Christiania- 

 fjorden udbrede sig over hele den lavere Del af Agers og Askers 

 Præstegjelde og over alle de Halvøer og Øer, som fra Bækkelaget 

 al og ud til Birkøen i Asker danne en formelig Skjærgaard langs 

 Kysten, siluriske Kalkstene og Lerskifere, hyppig gjennembrudte 

 af Kupper og Gange af Syenit, Porphyr samt især af Grønstene. 

 Hvor den siluriske Formations Lag støde til Grundfjeldet mod 

 Øst (i Oslo) og Syd (ved Slemmestadelven) optrædc Alunskiferlag. 

 Mod Nord og Vest begrændses det siluriske Bækken af eruptive 

 Bergmasser af 1000— L500 Fods Høide, der ligge omtrent Vg Mil fra 

 Søen. Mod Nord ligger Grefsenaasen, Vættakollen og Bogstad- 

 eller Voxenaasen, der dannes af Syenit og Granit. Aasene i 



') sign. Prof. Kjonilfs Kart over Christiania Omegn. 



