50 



Fam. Papilionäcese. 



Char. Blomkronan olikforniig, fjärillik. Frukten: balja. 

 Fröen utan hvite. 



Örter (i södra Sverige äfven buskar och i varmare län- 

 der träd) med spridda, vanl. sammansatta blad och stipler. 

 — Tillhöra Diadelphia, Decandria, — Familjen kallas äfven 

 Legumin6sa3. 



Öfversig-t af släktena. 



A. Phaseölece: Ståndanie diadelfiska. Baljan delad i måuga rum 

 geuoni mellan fröen liggande, svampiga skiljeväggar. Bladen 

 enpariga med uddblad PhaåéohL<:. 



B. Viciece: Ståndarne dia4eltiska. Baljan enrummig. Bladen par- 

 bladiga utan uddblad. 



a. Sliplerna lika stora som småbladen Pisum. 



b. Stiplerna mycket mindre än småbladen. 



aa. Småbladen bågnerviga Ldthyrus. 



bb. Småbladen fjädernerviga. , 



Bladen utan klänge Orohus. 



Bladen med klänge. 



a. Stiftet upptill plattadt Vicia. 



^. Stiftet upptill trinät Ervum. 



C. Trifoliece: Stäiidarne diadelfiska. Baljaa enrummig. Bladen tre 

 fingrade. 



a. Baljan längre än fodret, 

 aa. Baljan mångfröig. 



aaa. Baljan rak Lotus. 



bbb. Baljan krökt Medicdgo. 



bb. Baljan 1 — 2-fröig Melilotus. 



b. Baljan kortare än fodret Tnfolium 



D Gemstece: Ståndarue mouadelfiska. Bladen lyrformigt parbladiga Anthyllis. 



302. Phaséolus yiilg-äris L. lurMska Bönor. ©, l—S al- 

 nar hög. Småbladen äggrunda, spetsade. Blomklasarne 

 skaftade, kortare än bladen. Baljorna hängande, nästan 

 raka. 7, 8. Odlas i mänga varieteter. 



303. Pisum aryéiise L. Gråärter. 0, 1 — 3 fot hög. Bladen 

 parbladiga, med klangen. Fröen kantiga, gräspräckliga. 

 Blommorna med ljust violett segel och purpurröda vin- 

 gar. 6, 7. Odlas. 



304. Pisum satiYum L. Hdfa Ärter. 0, 1 — 2 alnar hög. 

 Bladen som föreg. Fröen runda, hvita eller gröna. 

 Blommorna hvita. 6, 7. Odlas allmänt. 



305. Lätliyrus praténsis L. G i galsärter, Ängs- Viol. 2^, 

 alnshög. Bladen enpariga, med grenigt klänge. Blom- 

 morna gula. 7, 8. Ängar, åkerrenar. Skol-Bot. 173. 



306. Orobus yernus L. Vär-Vippärt, Kråkärter. 2^, 1 — 

 2 fot hög. Bladen trepariga, med äggrunda, spetsade 

 småblad och syllikt klängeämne. Blommorna röda eller 

 violetta. 5. Lundar. Skol-Bot. 172. 



