60 



368. Beta riilgäris L. Mödheta. 3. Stjelken 2—3 alnar 

 hög, upprat. Roten tjock, eustjelkig. Rotbladen hjert- 

 likt äggrunda; stjelkbladen rutformigt äggrunda. Blom- 

 morna i 2 — 3-i)lommiga blomgyttringar, bildande bladiga 

 ax, grönaktiga. 7. Odlas allmänt och under många for- 

 mer, bland hvilka Hvitbetan är den mest bekanta. 



369. Blituui giäiicum Koch. Gatumell. 0. Stjelken ned- 

 liggande, med fotslänga grenar. Bladen aflänga, trubbiga, 

 bugttandade, under blygrå. Blommorna i gyttringar, 

 bildande bladlösa klasar, gröna. 7 — 9. Gator. 



370. Blituiii Bonns Henricns Mey. Stolt Henrik, 3Ijolh-ot. 

 2^. Stjelken upprat, alnshög. Bladen spjutlikt triaugel- 

 formiga. Blomgyttringarne i tätt, grenigt ax, med gröna 

 blommor. 6 — 8. Vägkanter, gårdar. 



371. Chenopödinni albnni L. Svinmell. 0. Stjelken upp- 

 rat, alnshög. De öfra bladen lancettlika, helbräddade; 

 de nedra äggrunda, trubbtandade, oftast under hvitmjö- 

 liga. Blomgyttringarne i greniga ax med gula blommor. 

 7—9. Odlade ställen. Skol-Bot. 55. 



XI klassen. JuiJflÖrae. 



Fam. Cupuliferse. 



Char. Blommorna sambyggare. Honblommans hylle vid- 

 växt det 2 — 6-rummiga fruktämnet. Frukten slutl. genom 

 felslagning en enrummig, enfröig nöt, mer eller mindre om- 

 sluten af ett bägarfoder, bildadt af hängefjällen. 



Träd eller buskar med spridda, enkla blad och alfal- 

 lande stipler. Hanblommorna i hänge; honblommorna dels i 

 hänge, dels i oskaftade gyttringar. — Tillhöra Monoecia, Po- 

 lyandria. 



Öfversigt af släg^tena. 



A. Blomning pä bladbärande grenar. 



a. Bladen parklufna. Nöten trind Quercus. 



b. Bladen hela. 



aa. Nöten trekantig Fagus. 



bb. Nöten plattad Carpinus. 



B. Blomning pä bar qvist Cårylus. 



372. ^nercus Robnr L. Ek. Högt träd, med aflångt om- 

 vändt-äggrunda, bugtflikiga blad. Ollonen skaftade, af- 

 långt elliptiska. Blommorna i smala, glesblommiga hän- 

 gen, grönaktiga. 5. Ängsbackar. Skol-Bot. 211. 



