Fries' naturliga system. 



Detta system bemödar sig om att uppställa växterna 

 efter deras frändskap, med fäst afseende på samtliga växt- 

 delarne, samt på de utvecklingsgrader, h varje växt genomgår. 



Växtriket indelas uti tvenne stora afdelningar, eller s. k. 

 hemisferer : 



I Cotyledönese. 



Växter med frön, som innehålla eller vid groningen ut- 

 veckla hjerthlad (Cotyledönes) och brodd. De hafva blommor 

 med tydliga befruktningsdelar (deraf kallade Fhanerogamce 

 L.) af två slag (ståndare och pistiller, motsvarande hanar och 

 honor inom djurriket) och i sin byggnad tydliga kärl (deraf 

 kallade VascnUres I)C.) samt blad med klyföppningar . 



II. Némese. 



Växter med (jroddkom, som utväxa till groddtrådar 

 (Némafa). De sakna hjertblad (deraf kallade Acotyledönem) 

 och tydliga blommor (Cryptogdma;). De flesta bestå endast 

 af Celluler (deraf kallade Celluldres). 



Cotyledönea? indelas uti två provinser: 



A. Dicotyledönea?, innefattande växter med två motsatta 

 hjertblad. De tillväxa utåt (JExogénece) samt hafva van- 

 ligen grenigt nerviga blad och enkel rot. Blomdelarne 

 äro oftast två- eller fem-taliga. 



B. Monocotyledöneae , växter med ett enda eller skiftevis 

 sittande hjertblad. De tillväxa inåt (Endogénece) , hafva 

 vanligen enkelt nerviga blad och sammansatt rot. Blom- 

 delarne äro vanligen tretaliga. 



Némeae indelas äfven i två provinser: 



C. Heteroiiéiiiea? , med urskiljbar rot och stam, hvilken 

 sednare uppbär blad eller sjelf är bladhk och grön. 



D. Homonémeie , med rot, stam och blad icke åtskiljbara 

 och sällan af grön färg. 



