16 



Näitä kasviston-formationeja selittäessäni olen etupäässä 

 ottanut huomioon kunkin kasvis tonmuodcin (forma vegeta- 

 tionis) runsauden ja tavallisuuden, ja senjälkeen myös 

 tarkastanut mitkä lajit ovat sen edustajina. Runsauden 

 määrän eli individien paljouden olen samoinkuin Lecoq*) 

 merkinnyt luvuilla 1—10, vaan olen antanut niille johonkin 

 määrin toisen merkityksen, kuin hän. Lecoq on tässä suh- 

 teessa jakanut lajit neljään ryhmään: especes dominantes 

 (10), essentielles (9—6), accessoires (5—3) ja accidentelles 

 (2 — 1), joiden sijaan olen, saadakseni kunkin asteen merki- 

 tyksen tarkemmin määrätyksi, rajoittanut ne seuraavaan vii- 

 teen lahkoon: 

 !10 11= yhtämittaisesti kasvavat (keskeymättömän kas- 

 viston muodostavat). 

 9 =3 jokseenkin yhtämittaisesti kasvavat. 

 \S z= runsaat. 

 /7 = jokseenkin runsaat. 



j 6 =: valtavat (joilla vielä on jonkulainen valta). 

 (5 := jokseenkin valtavat. 

 J4 1= jokseenkin vähävaltaiset. 

 '3 = vähävaltaiset. 



^2 ~. jokseenkin yksinäiset. (t^o 



1 1 m yksinäiset. j ? ?• 



Sociaaleiksi Thurman'in merkityksen mukaan olen lu- 

 kenut kaikki ne lajit, jotka kuuluvat asteisin 10 — 4, kasva- 

 koot ne sitten typpäinä tai hajanaisemmin muiden kasvien 

 seassa. 



Tämän silmäyksen jälkeen niihin periaatteisin, joiden 

 mukaan luullen kasvistonmuodostuksen ja niiden stationien, 

 olevan selitettävät käyn tarkastamaan kasviston yleistä fysiog- 

 nomiaa alueella. 



\ < *^ ea 



O Lecoq, 1. c. Tome I. Siv. 139. 



