19 



Wenäjällä myöskin pellavan viljelys ja kauraa viljellään koko 

 alueellamme varsin vähän muualla kuin Pohjais-Karjalassa. 



Soiden (5, 6, 21 — 23) alan olen mainitun lähteen mu- 

 kaan laskenut Pielisjärven kihlakunnassa 39 procentiksi ja 

 Kajaanin kihlakunnassa 36 procentiksi niiden maan-alasta; 

 muista alueemme osista ei ole tarkempia tietoja, vaan voimme 

 otaksua soiden laajuuden niissäkin likimäärin näiden procent- 

 tien vertaiseksi Millä soiden lajilla on isoin valta, on vai- 

 kea määrätä, kenties on se korvilla. Varsinkin löytyy niitä 

 runsaasti Kuusamossa, jossa ne kuusimetsäin kanssa tiuhan- 

 takaa vuorottelevat, ja sangen lavealta tavataan niitä myös 

 Koillis-Karjalassa Viekijoen läpijuoksemalla alangolla; se on 

 myös arvattavasti tämä suomaa, joka on koroittanut soiden 

 procentin Pielisjärven kihlakunnalle niin isoksi. Myöskin n e- 

 voilla (22) ja aukeilla rahkasoilla (23 a) on yli koko 

 alueen varsin suuri ala. Kuusamossa vetänevät niille kui- 

 tenkin vertoja letot (21), joiden kanssa ne vuorottelevat suo- 

 mailla. Yhdessä muodostavat nämät laveita aukeikkoja, jotka 

 vaaleanvehreinä vyöhykkeinä kiertelevät tunturien välisissä 

 avaroissa laaksoissa, ympäröityinä kuusisilla korvilla ja siel- 

 tä ja täältä keskeytettyinä lampiloilla ja jo'illa, ja tekevät yh- 

 dessä monimutkaisten järvien ja jylhäin tunturein kanssa tun- 

 turin huipulta katselijalle erittäin avaralta näkyvät mai- 

 semat maassamme kenties verrattomiksi kauneudessa. Poh- 

 jais-Karjalassa tavataan lettoja ainoastaan vähän ja nekin 

 pieniä, vaan muualla löytyy niitä johonkin määrin yli koko 

 alueen. Kuusamossa ja Pohjais-Kiannalla käytetään lettoja 

 paljon niittyinä ja muuallakin, missä niittyjä löytyy vä- 

 hemmin, niitetään joka toinen tai kolmas vuosi leton- tai 

 nevan-tapaisia huonoheinäisiä suomaita. Melkoinen procenti 

 lienee edellä puhutusta niittujen alasta myös luettava, var- 

 sinkin Kuhmossa ja Kiannalla, tällaisille heinämaille, jota 

 vastoin Koillis-Karjalassa enin osa niityistä on kosteita 

 niittyjä (18). Metsäisiä rämeitä (23 (3) löytyy alueel- 

 lamme sangen paljon, paitse Kuusamossa, jossa niiden ala on 

 vähempi; muutoinkaan eivät ne yleensä ole alueellamme 

 erittäin laveita. 



