^ 



kasviston-muotojen kanssa ja siten paikoilla, joilla kosteus- 

 määrä ei ole suotuisampi lehtimetsille kuin mänty- tai kuu- 

 simetsille, pitää yllä lehtimetsäin formationeja, ja sen ohessa 

 näyttävät lehtimetsäin puulajit myöskin suuremmalla nopeu- 

 della kuin mänty ja kuusi saattavan levittää siemeniänsä tar- 

 peellisella runsaudella ja siten anastaa uusia aloja myöskin 

 paikoilla, jotka kumpaistenkin elämän tarpeita tyydyttäisivät. 



Missä lehtimetsät ovat alkuperäistä formationia, on nii- 

 den kosteusaste suurempi kuin mäntymetsillä (siis ei 3), ja 

 toiselta puolen joko hedelmällisyys suurempi (varsinaisissa 

 lehdikoissa) tai kosteusaste pienempi (sekametsissä) kuin 

 kuusimetsillä (siis 3 ja 4 välillä). 



_, Fysillisten omaisuuksiensa toisintelemisen ja myöskin 

 .ikänsä mukaan tarjoaa tämä stationi useampia toisistaan mel- 

 koisesti poikkeavia formationeja, jotka kuitenkin tiuhantakaa 

 menevät yli toisiinsa ja tavataan melkein yhtä paljon välilli- 

 sinä muotoina kuin tyypillisinäkin. 



a) Sekametsissä (silvfe mixtce) on lehtipuu-muoto 

 runsas (8), Myrtillus-miioto valtava — runsas (6—8) ja u- 

 sein myös Hypnum-m\\oio samoin kuin mäntykin valtava (6), 

 ynnä ruoho- ja heinä-muodot jokseenkin valtavia (5), toisi- 

 naan ainoastaan vähävaltaisia (4). Pohjaisemmissa pitäjissä 

 on myöskin kuusi valtava (6). 



Paitse Betula glutmoscCdu, Finus sylvestris^a, ja Abies 

 excelsa\ tavataan sekametsissä tavallisina vielä haapaa (Fo- 

 pulus tremula), raitaa (Salix caprea), pihjalaa (Sorbiis aucu- 

 paria), leppää j,,(^Z^n<5 incana) ja katajaa (Jtmipenis). Varpu- 

 kasviston muodostaa pääasiallisesti Myrtillus nigra, vaan ta- 

 vallisia ovat myöskin Vaccinium vitis-idcea, Calhma vulgaris, 

 Myrtillus uliginosa, Linncea horealis, Buhtis idceus ja Iajco- 

 podium annotinum; kuitenkin on puola toisinaan melkein 

 yhtä valtava kuin mustikkakin. Paikotellen tavataan vielä 

 . Lycopodiiim complanatum ja L. clavatum. Sammalkasviston 

 ^Äidnuodostavat etenkin Hijpnum p>roliferum ja H. ScJireberi, 

 sel|ä joskus niiden kanssa yEclessä, varsinkin eteläisemmillä 

 seu(Juilla, //. triqvetrum. Ruohoista on jokseenkin yhdenar- 

 voinen ala sekä pienilehtisillä ruohoilla että muodoilla, jotka 



