86 



p) Kallioin-räystäät (artkuli mpmm) eroavat edelli- 

 sestä kasvipaikasta muunmuassa siinä että niissä on kasvien sub- 

 straattina ohkoinen kallion rapautumisesta syntynyt hieta- 

 kerros, puhumatta useista muista omituisuuksista, joita sta- 

 tionin asema kallion suhteen tuottaa. Kemialliselta laadul- 

 taan on hieta niillä joko pii- tai kalkkiperäistä. Puista ja 

 pensaista sekä varpukasveista tavataan täällä satunnaisesti 

 samoja lajeja kuin edelliselläkin kasvipaikalla ynnä tavalli- 

 sena lisäksi vielä Rubus idceus [ja satunnaisesti Linncea ho- 

 realis]. Euohoista ja heinistä ovat tavallisia: 



Epilohium angustifolium , Agrostis vulgarig, A. ccespitosa, 



Campanula rotundifolia. Aira fieocnosa, (Poa pratensis). 



Paikotellen tavataan: 



Rumex acetosella, Poa nemoralis, P. serotina. 



Harvinaisia tai satunnaisia ovat: 



Arabis Thaliana, Crepis tectorum, H. vmhellatum, 



Viola arenaria, Hieracium proealtton var. Convallaria majalis, 



Rubus arcticus, hirsutmn, Poa coisia var. glauca. 



Etelä-osassa aluetta tavataan tällä stationilla jokseen- 

 kin satunnaisesti vielä Epilobmm montanum, ja pohjais-osassa 

 aluetta harvinaisina tai satunnaisesti seuraavat lajit: (Ery- 

 shmmi Meracifolkm?), Draba hirtä var. hebecarpa, Viola 

 arenaria, Viscaria alpina, Gypsophila fastigiata (valt.), Cc- 

 rastium aJpimmi (valt.), PotentiUa nivea, Cotoneasier vidgaris, 

 {Saxifraga cermia), Galium boreale, Echinospermum deflexum, 

 Thynms serpyllum, Androsace septentrionalis, Eqvisetum scir- 

 poides. 



y) Kallioseinäin halkeamat ja raot (flssiirce parie- 

 tum rupinm) tarjoavat kemialliselta laadultaan kasveille alueel- 

 la sekä pii- että kalkkiperäisen substraatin, jona kasvit käyt- 

 tävät sekä kallioa itseä että raoissa olevaa rapautumis-hietaa. 

 Kosteus-aste toisintelee siellä 2— 3 (kuiva —kuivanpuoleinen) ja 

 varjostus-aste 1 — 2 (aukea — suojattu). Paikotellen tavataan 

 tällä stationilla yli koko alueen Folypodium vidgare ja har- 

 vinaisena Foa ccesia var. glauca sekä Äsplenium viride. Etelä- 

 osassa aluetta kasvaa paik. vielä Woodsia ilvensis, joka poh- 



