45 



teii jo olivat lehdikoksi muuttumassa, ') seuraavia kasveja: 

 Calamagrostis arundinacea (runs.), Convallaria majalis (runs.), 

 Hierochloe horealis (valt.), Platanthera hifolia, Milium effu- 

 snm ja JRosa cinnamomea. 



11. Niitty-töyräät (campi hcrhidi). 

 Alueen niitty-töyräillä on maa kemialliselta laadultaan 

 aina pii-peräistä ja fysilliseltä luonnoltaan ainakin tavalli- 

 sesti hienoa hietaa (joskus myös hietasoraa?), jota peittää 

 melkoinen multa-kerros. Kosteus-aste on niillä 3 (kuivan- 

 puoleinen) ja varjostus-aste 1 (aukea). 

 ' ' V Kasvistoltaan toisintelevat niitty-töyräät sangen paljon, 

 ^ vaan pysyvä omituisuus on niillä kuitenkin siinä, että niiden 

 ruohokasvisto on runsas (8 — 7) ja pää-asiallisesti sociaalis- 

 ten lajien muodostama, jotka vallitsevat isommilla aloilla 

 yksi yhdessä paikoin ja toinen toisessa. Sillä tavoin kasva- 

 vat täällä seuraavat ruohot: Eanunculus aiiricomus, R. a- 

 cris, TroUius europceus, Diantlms superhus, Geranium sylva- 

 ticimi^ Latliyrus p>ratensis, Vicia cracca, Trifolmm pratense, 

 Älchemilla vulgaris, Bubiis arcticus, Cornus suecica, Chnj- 

 santhemum leucanthemtim, (Solidago virgaurea), Centcmrea 

 2)hrggia, Cirsium heierophyllum, Taraxacum officinale, Leon- 

 todon autumnalis, L. hispidus^ Campaniäa rotimdifolia, Eii- 

 plirasia officinalis^ RhinantJms major, Rh. minor, Folygonmn 

 viviparum ja Convallaria majalis^ sekä vähemmässä määrin 

 useat muut. Myöskin heinäkasvisto on yleensä runsas (8—7), 

 vaikka ruohoa heikompi, toisinaan kumminkin ainoastaan val- 

 tava (6). Varpu-, puu- ja pensaskasvistot ovat vähäarvoisia ja 

 sammalkasvisto on valtava (6 — 5) tai vähävaltainen, toisinaan 

 runsaskin, varsinkin Climacium dendroides'en, Aulacomnion 

 ])alHstre''ii, Hypnimi ahietinum^m ja Polytrichum jtmiperinuni^m 

 muodostama. 



Puu- ja pensas-lajeista tavataan täällä vähävaltaisina ja 

 jokseenkin satunnaisesti koivun (Betida ghitinosa), haavan 

 {Fop\dus), raidan {Salix caprea) ja lepän {Alnus incana) ve- 

 soja, ynnä katajaa {Jimiperus), Salix phylicifolia' 2i, S. de- 



1) Sellaisia paikkoja kutsutaan seudulla kaseksiksi (kases). 



