48 



den suhteen ovat vaillinaisia, selitän tässä ainoastaan seu- 

 raavan esimerkin, jonka kirjoitin muistiin etelä-osasta alueetta. 

 Kuohokasvisto on siellä runsas, vaan heinääkään ei kasva 

 paljoa vähemmässä määrässä. Koivuvesoja (Betula glutinosa) 

 tavataan johonkin määrin, ynnä vähän myös raitaa (Salix 

 eaprea). Siellä ja täällä kasvaa myös vähän sammaka. Ruo- 

 hoista ja heinistä kasvavat jokseenkin runsaasti (7) seuraa- 

 vat lajit: 



Oeranmm sylvaticum, Chrysanthemum leiican- Cirsium heterophyllum, 

 themum, Calamagrostis epigeios. 



Valtavia (6—5) ovat: 



Rmiunculus acris,^ Angelica sylvestris, Aira ccespitosa, 



Tri/olium pratense, Hieraciiim rigidum, A. Jlexuosa. 



Yähävaltaisia ovat seuraavat: 



Viola canina, Galiiim uUginosum, Melampyriim pratense, 



Parnassia palustris, Antennaria dioica, Trientalis europcea, 



Tri/olium repens, Cirsir^m pahistre, Luzula multifiora, 



Älchemilla vulgaris, Eieracium neglectum, Melica nutans, 



JRubus arcticus, Pyrola minor, Festuca ruhra. 



Epilohium angustifuUum, 



2) Hikevät aukeat maat (loca aprica humidiuscula). 

 12. Nurmikot (pmta grammosa). 



Kemialliselta laadultaan ovat paikkakunnan nurmikot 

 tai nurminiityt joko pii- tai saviperää ja fysilliseltä laadul- 

 taan paksunpuoleisen multakerroksen alta hietasoraa, hienoa 

 hietaa tai savikkoa. Kosteus-aste toisintelee niillä 4— 6:een 

 (hikevä -— kostea), joskus 4— 3:een, ja varjostus-aste on niillä 

 1 (aukea). 



Nurmikkoja karakteriseeraa runsas (8) tai jokseen- 

 kin yhtämittainen (9) kapealehtisten gramineien muodostama 

 heinäkasvisto, jonka seassa myös pienilehtisiä ruohoja kas- 

 vaa jokseenkin runsaasti (7) tai valtavina (6—5). Kuiten- 

 kin vaihtelevat ne kasvistoltaan sangen paljon. Kosteam- 

 milla paikoin sekä varsinkin saviperäisellä maalla ja asunto- 

 jen läheisyydessä muodostavat nurmen pää-asiallisesti Aira 

 ccespitosa, Foa pratensis ja Agrostis vulgaris ynnä A. canina, 

 vaan kuivemmilla paikoilla, varsinkin hienohietaisella maalla. 



