11 



kuussa 1 — 15 selkeää ja 4 — 17 pilvistä; elokuussa 0—1 H 

 selkeää ja 4—14 pilvistä; syyskuussa 1 — 9 selkeää ja 12 — 18 

 pilvistä. Kesä-, heinä-, elo- ja syyskuun päivistä olivat pil- 

 visiä yhteensä 19 — 34 procenttia, ynnä Nurmeksessa v. 1855 

 15 procenttia. Vuosina 1847 — 50 satoi Kuusamossa huhti- 

 kuussa lunta 2 — 7:mänä päivänä ja vettä 0—6 päivänä, ynnä 

 toukokuussa lunta 2 — 9 p. ja vettä 3 — 5 p. V. 1846 — 50 

 kesäkuussa lunta O — 4 p. ja vettä 2—12 p.; heinäkuussa 

 vettä 4 — 17 p.; elokuussa vettä 2—16 p.; syyskuussa lunta 

 O — 5 p. ja vettä 2 — 19 p.; lokakuussa lunta 3 — 8 p. ja vettä 

 1 — 9 p. Heinä-, elo- ja syyskuun päivistä olivat sateisia 

 Kuusamossa yhteensä 18 — 48 procenttia ja v. 1855 Nurmek- 

 sessa 38 procenttia*). 



Väkiluku. Suomen virallisen tilaston mukaan **) 

 nousi väestö v. 1865 Lieksan pitäjässä 9,581 henkeen eli 

 3,57 yhdelle neliövirstalle, Nurmeksessa 8,638 tai nehövirs- 

 talle 2,71, Kuhmossa 5,630 tai neliövirstalle 1,89, Kiannassa 

 5,250 tai neliövirstalle 0,88, ynnä Kuusamossa 5,966 tai 

 neliövirstalle 0,66. Venäjään kuuluvan alue-osan väestöstä 

 ei minulla ole tarkempia tietoja, vaan nähtävästi on se har- 

 valukuisempi, kuin samoilla tasapiireillä Suomenpuolisessa 

 alueosassa. — Venäjän-Karjalassa asuu väestö melkein 

 yksinomaisesti kylissä, joista muutamat myös ovat jokseenkin 

 isoja; niin löyt}7 Uhtuan kylässä, joka on isoin alueellanmie, 

 enemmän kuin puolitoista sataa taloa. Suomen puolella 

 taas asuu väestö enimmäkseen hajanaisesti, jonka vuoksi 

 siellä kohtaa ainoastaan harvoja isompia kyliä. Sellaisista 

 mainittakoon Lieksa, Nurmes ja Kuusamon kirkonkylä, jotka 

 kuitenkin kaikki ovat pieniä verraten Etelä-Suomen kyliin. 



*) Mainitusta A. Moberg'in teoksesta tehtyjen laskujen mukaan. 

 **) Suomen viraUinen tilasto. VI. Väkiluvun-tilastoa. 1 vihk. 

 Suomen väestö Joulukuun 31 p. 1865. Helsingissä 1870. 



