8 



seuduilla se vuorottelee avarain karheahiekkaisten kangashie- 

 dikkojen kanssa — ja myöskin Suomen puolella tavataan 

 sitä varsinkin samoilla seuduilla kuin karheaa kangashie- 

 laakin. Savimaata puuttuu avaroilta paikkakunnilta koko- 

 naan ja yleensäkin löytyy sitä koko alueella jokseenkin vähän. 

 Pielisjärven lähistö sekä siihen laskeutuvien vesien rantamat 

 vähän ulompanakin Pielisestä tekevät siinä suhteessa kuiten- 

 kin poikkeuksen. Muut paikkakunnat, joilla savea tava- 

 taan, ovat seutu kaakkoispuolella Pääjärveä, Kuittijärvien 

 tienoo (ja varsinkin Jyvälahden lähistö), Livajoen paikka- 

 kunta ynnä Luvaj arven seutu, kaikki Venäjän- Karjalassa, ynnä 

 Kiannanniemi ja Kuusamonj arven rannat Suomen puolella, ja 

 monella seudulla löytyy sitä hietakerrosten alla myös maan 

 sisässä, esim. Kiannassa itäpuolella Akonjärveä, Venäjällä 

 Vartiolammin luona, y. m. Niinkuin jo tästä voipi arvata 

 ovat pellot hietaperäistä multaa isoimmalla osalla aluetta ja 

 savikkoa tai savensekaista multaa ainoastaan niillä harvoilla 

 seuduilla, jotka yllä ovat luetellut, jota vastoin ne useimmissa 

 Venäjän-Karjalan kylissä ovat hienoa hietaa. Maan hedel- 

 mällisyys on peltomailla Venäjän-Karjalassa sentähden yleensä 

 huononpuoleinen, vaan Suomen puolella keskinkertainen. 

 Hedelmällisimmät ovat pellot Pielisjärven maisemalla sekä 

 Kiannan pitäjässä Kiannanniemellä, vaan paljon eivät nekään 

 kuitenkaan eroa muista seuduista. Tosin on yleensäkin maa 

 laihanpuoleista alueellamme, vaan ei kuitenkaan kaikilla tie- 

 noin niin suuressa määrin kuin viljelyksistä voisi päättää sen 

 olevan. Laita^^ on , nimittäin sellainen, että paikkakunnan 

 kylmä ilmanala pahoittaa etsimään viljelykselle sijaa ei maan 

 hedelmällisyyden, vaan ilmanlaadun tarjoamien etujen mu- 

 kaan, jonka vuoksi asunnot ja viljelykset seuduilla, joilla ei 

 ole isompia vesiä, tavallisesti ovat perustetut kuivimmille 

 paikoille (vaarojen hiiipuilla j. n. e.) eli sellaisille kohdille, 

 jotka ovat vähimmin hallanarkoja, vaan usein myös laihim- 

 pia. Kun maasta yleisesti puhumme katsomatta siihen josko 

 se on viljelykseen soveltuvaa tai ei, voimme kuitenkin sanoa, 

 että monella seudulla ja etenkin Kuusamossa tavataan mel- 

 koisen hedelmällisiäkin paikkoja, jotka synnyttävät sangen 



