veä*) (schifferia) ja gneissiä, ynnä vähemmin hornblendefelsiä 

 (mustaa kiveä), sädekiveä (Aktinolithschiefer), serpentinia, 

 katinkulta-liuskakiveä, ukonkiveä (juonteina) sekä Tscholkan 

 luona Venäjän-Karjalassa qvartsihietakiveä. Irtonaiset kivet 

 ovat siellä enimmäkseen graniittia ja dioriittia. Samaten 

 ovat myös Kuhmossa vanhemmat eruptiviset muodostukset 

 valtaavia, ja nuorempia eruptiveja tapasin ainoastaan irto- 

 naisina louhina ja kivinä (dioriittia). Hornblende-liuskakiveä 

 kohtasin Pöyhölän luona ja talkki- sekä chloriittiHuskakiveä 

 Ristivaaralla. Myöskin Kiannalla vallitsevat Holmberg'in (1. 

 c. s. 19) sekä omain havaintojeni mukaan graaniittilajit, vaan 

 monella seuduin tapaa myös dioriittia, esim. Vuokkij arven 

 luona olevan Kylmänlahden seutuvilla sekä Kiannanniemen 

 tienoolla, ynnä chloriittiHuskakiveä näillä samoilla paikoin 

 sekä vielä Saarikosken luona. Muista vuorilajeista kohtasin 

 %lmänlahden luona hornblendefelsiä sekä Lehtovaaran luona 

 talkkia sisältävää qvartsiittia ja Saarijärven luona syeniittiä 

 sekä diabasia. Kuusamon pitäjä taas vaihtelee erittäin pal- 

 jon kallioperustansa luonnon suhteen. Eteläisempi osa siitä 

 on enimmäkseen syeniittiä, vaikka sieltä ja täältä pistää 

 esiin muitakin vuorilajeja, ja pohjaisemmassa osassa vuorot- 

 televat Inberg'in **) ynnä omien havaintojeni mukaan graniitti-, 

 saviliuskakivi-, qvartsiitti-, talkkiliuskakivi- (Paanajärven luona) 

 ja gneissi-vyöhykkeet. Vähempiä aloja on lisäksi dioriitillä, 

 chloriittiliuskakivellä, bronziittifelsillä (jota Näränkävaara on) 

 ja hietakivellä. Kalkkia tavataan vähemmässä määrin mo- 

 nessa paikoin Paanajärven luona sekä Holmberg'in mukaan 

 (1. c, s. 54) Saunavaaralla. Venäjän-Karjalassa oli minulla 

 vähemmin tilaisuutta tarkastaa kallioita, vaan enimmin näytti 

 minusta siellä graniitti vallitsevan, Kostamuksen tienoolla 

 kuitenkin gneissi. Kivakan tunturi on useampaa vuorila- 



*) Esim. Konnanvaaralla ja Lapinlahden sekä Hiidenportin luona 

 Nurmeksessa, Kalliovaaran luona Lieksassa, Vuosiniemen ja Tscholkan 

 luona Repolassa. 



**) L J. Inberg, Bidrag tili Uleäborgs läns geognosi (Bidr. tili 

 känned. af Finl. natur och folk, XX). 



