kahdeksi harjanteeksi. Toinen näistä haaroista, joka kulkee 

 Wenäjan rajalla, ei myöskään ole edellistä matalampi, vaan 

 muodostaa kuitenkin jokseenkin lavean ylängön, joka ainoas- 

 taan vitkallisesti kohoaa ympäröivästä maisemasta, paitse 

 pobjais-osassa Kiantaa, jossa siitä eroaa erittäin jyrkkärin- 

 teisiä hieta särkkiä, jotka väliinsä muodostavat syviä, ahtaita 

 notkoja ja patamia. Kuusamossa kiertelee mainittu katkon- 

 nainen selkonen pitkulaisine vaaroineen moneen mutkaan, 

 vaan muutoin on maa siellä yleensä jokseenkin tasaista nii- 

 den jylhäin, sieltä ja täältä esiin pistäväin suippojen tuntu- 

 rien välissä, jotka ovat Kuusamolle tuottaneet Suomen 

 Schweizin nimen. Wenäjän-Karjala on yli koko alueen 

 yleensä sanoen jokseenkin tasaista tai ainoastaan vähän 

 epätasaista, paitse pohjaisimmassa osassa, jossa löytyy muu- 

 tamia isoja tuntureja, ynnä Kuittijärvien eteläpuolella, jossa 

 maa paikkapaikoin on jokseenkin vaaraista ja epätasaista. 



Maan korkeus. Koillis-Karjala viettää Kuhmon ja 

 Repolan rajoilla olevasta selkosesta, joka saavuttaa 7 — 800 

 jalan korkeuden*) merenpmnan yli, lounaasen Pielisjärven 

 rai timille, jotka samoinkuin Saramojärveä, Viekijärveä ja 

 Pankajärveä ympäröivät maisemat kohoavat ainoastaan 4 — 

 300 jalkaa meiestä. Itse Pielisjärven korkeus on mainittu 

 305 ja Viekijärven 338 (?) jalaksi merenpinnan yli. Kuhmon 

 pitäjä muodostaa länttä kohden aukean pataman, viettäen 

 vitkallisesti Nurmeksen, Venäjän-Karjalan ja Kiannan pitä- 

 jien rajoilla olevista selkosista Keski-Kuhmoa ja länttä koh- 

 den. Tämä keskinen maisema on noin 5—600 jalkaa *) 

 merenpinnan yli ja sen järvistä mainitaan Ontojärven olevan 

 5(6, Lammasjärven 522, Lentuan 539, Lentiiran 560 (?) ja 

 Änettijärven 570 (?) jalkaa merenpinnan yli, vaan Kiannan 

 rajaa kohden kohoaa Kuhmo hitaasti avaraksi selkoseksi, 

 joka saavuttaa 8—900 jalan korkeuden *) merestä. Sa- 

 maten myös Kiannan pitäjä muodostaa laajan pataman, jonka 

 pohjana on Kianta järvi ja Vuokkijärvi. Niiden pinnasta, 

 oka edellisellä on 580 (?) ja jälkimäisellä 586 jalkaa meren- 



♦) Gyld6ii'in ksorkokartan mukaan. 



