teoksissa sekä aikakauskirjassa „BotaDiska iiotiser" vuodelta 

 1844. Muutamia lajeja mainitaan myös Pohjais-Karjalasta 

 ja Kuhmosta W. Nylander'in „Collectanea in floram 

 karelicam" ja Ruprechfin „Flora Ingrica" nimisissä teok- 

 sissa sekä aikakauskirjassa ,,Botaniska notiser" vuodelta 

 1844. Painamattomia lähteitä on käytettäväni ollut J. ja M. 

 Sahlberg'in„pro Fauna & Flora fennica" Seuralle jättämä luet- 

 telo Kuusamon pitäjän fanerogaameista ja sanikkaisista, sekä 

 Hj. Hjelfin tekemä luettelo Yliopiston museon ylhäisemmistä 

 kasveista, joista kumpaisestakin minulle on ollut paljon apua. 

 Kasvikeräyksiä paikkakunnalta on minun ollut tilaisuus nähdä 

 seuraavien tekemiä: B. Nyberg'in, F. Nylander'in, Fr. 

 Hällströmin, F. Silen'in, M. ja J. Sahlberg'in, A. J. 

 Malmgren'in, W. Nylander'in, F. Mäklin'in, N. J. Fell- 

 man'in, H. Backman'in, A. J. Mela'n, E. F. Lackström'in, 

 A. Lönnbohm'in, P. A. Karsten'in, C. Brander'in, y. m., 

 jotka Yliopiston museoon ovat jättäneet sieltä kasveja. 



Ennenkuin näiden ja itseni kokoamain havaintojen joh- 

 dolla ryhdyn tarkastamaan paikkakunnan kasvistoa, on tar- 

 peen luoda joku silmäys niihin sen fysillisistä suhteista ja 

 omituisuuksista, jotka enimmin vaikuttavat kasvistoon. 



Maanpinnan muoto. Konfigurationiltaan eroaa Koillis- 

 Karjala melkoisesti sekä muista alueen paikkakunnista että 

 niistä maisemista, joita muualla maassamme tavallisimmin 

 kohtaa. Sen täyttävät nimittäin rinnatusten kulkevat kat- 

 konnaiset vaarat, joiden pitkän-kaltevat rinteet vitkalli- 

 sesti luisuvat avaraan laaksoon, ja jotka ovat haaroja Suo- 

 men ja Wenäjän rajalla kulkevasta selänteestä. Kuhmon 

 pitäjä on ainoastaan vähän epätasaista, siellä ja täällä varus- 

 tettu vähemmillä mäkilöillä ja muutamilta tienoilta jokseen- 

 kin tasaistakin. Samoin on myöskin Kianta yleensä jokseenkin 

 vähän epätasaista, vaan seuduittain kuitenkin melkoisesti 

 enemmän, kuin Kuhmo. Kiannan järven länsipuolitse kulkee 

 kuitenkin sangen kookas selkonen (Kainunselkä), joka joilta- 

 kuilta paikoin lähettää myös haaroja mainitun järven rannoille, 

 ja itse on haara siitä selänteestä, joka Lapista kiertelee 

 eteläpuolelle Kuusamonjärveä ja vähän etelämmässä jakaantuu 



