l Johdanto 



Arvellen tässä tarkastettavaa paikkakuntaa, jossa kasveja 

 niin eriluontoisilta aloilta kuin Lapista, vuorten kylmemmistä 

 regioneista, Länsi- Europan rannikkomaasta ja Itä-Europan sekä 

 Siperian sisämaista yhtyy taisteluun vallasta, edulliseksi työ- 

 sijaksi maamme kasvistonsuhteiden tutkimiseen, teki tämän A-f^-gJl 

 kiijoittaja v. 1875 ja 1877 matkustuksia siellä, tarkastaaksensa 

 sen kasvullisuuden luonnetta. Vuonna 1875 kiertelin „pro Fauna 

 & Flora fennica" Seuran kustannuksella Lieksan, Nurmeksen 

 ja Repolan pitäjissä ja jatkoin sitten v. 1877 tutkimuksiani 

 niiden pohjaispuolella olevalla paikkakunnalla, matkustaen Yli- 

 opiston varoista myönnetyllä matkarahalla, Kuhmon, Kiannan, 

 c Kuusamon, Oulangan, Kiestingin, Uhtuan, Vuokkiniemen, 

 ^, Kostamuksen ja Jyskjärven pitäjissä. Ala, joka näillä matkoilla 

 ; oli esineenä havoinnoilleni ja jonka kasviston suhteita seu- 

 raavassa esitellään, ulottuu siten Lieksan joesta samannimi- 

 ; sessä pitäjässä ja Kiimovaaralta Repolan pitäjässä noin pe- 

 [ ninkulman matkan eteläpuolelle pohjaista napapiiriä (63° 18' 

 ~ 65^ 25'pohj. leveytt.). Länsipuolella rajoittaa sitä Pielisjärvi, 

 Kuhmon pitäjässä oleva Ontojärvi (Tervasalmi), länsipuolella 

 Kiannanjärveä oleva seutu ynnä Kuusamon kirkonkylän tie- 

 noo ja Oulanganjoen^suu, ja idässä ovat äärimmäiset tutki- 

 muspaikat Majavalahti (länsipuolella Pääjärveä), Kokkosalmi 

 (Tuoppajärven luodepuolella), Uhtua, Piismalahti (Nuokkijär- 

 ' ven pohjoispuolella) ynnä Tscholkan seutu (Repolassa itä- 

 puolella Lieksanjärveä), joten alueen läntisin paikka on 4*^ 4' 

 ' ja itäisin 6» 45' itäpuolella Helsinkiä. Tutkimuksista, joita 

 tämän alan kasvistosta olen tehnyt, annetaan tässä vihkonen, 

 jossa aikomukseni on esitellä yleiset kasvistonsuhteet 

 — varsinkin ylhäisempien kasvien — tällä maini- 

 ^tulla alalla, tarkastaa mitkä suhteet edistävät tai 



