63 



18. Kosteat niityt {prata Juoni da). 



Kemialliselta laadultaan ovat alueen kosteat niityt joko 

 pii- tai saviperäisiä ja fysilliseltä luonnoltaan paksun mul- 

 takerroksen alla, jota syvemmälle niiden ruohoin ja heinäin 

 juuret tuskin tunkevat, joko hietasoraa ')?), hienoa hietaa 

 (V) tai savikkoa. Kosteus-aste on niillä G— 7 (kostea — 

 märkä) ja varjostus-aste 1 (aukea). ^^^^-^t^^-.^''--^) 



Heinäkasvisto on kosteilla niityillä jokseenkin yhtämit- 

 tainen tai runsas (9 — 8) sekä varsinkin pienilehtisten sara- 

 heinäin ynnä vähempien gramineien kasviston-muotoa, ja ruo- 

 hokasvisto on niillä valtava tai vähävaltainenkin (6—4). Kui- 

 tenkin tavataan, varsinkin rannoilla, niistä toisinto, jossa sa- 

 raheinäin sijan suurimmaksi osaksi on ottanut ruoho Jnncm- 

 muotoa. Sammalkasvisto on niillä tavallisesti runsas (8 — 7) 

 ja varsinkin Hupniim- tai Polytrichiim-\sijien muodostama 

 [Hypnum fluHans^m, H. cordifolmm^m^ FolyhicJmm strictumm 

 J/nmm-lajien, Sphagnum o.ctdifolium'\\\ S2)h. sqvarrosum'm, 

 Aidacomnion palustn'\\ ja Climacium dendroides^en) ; toisinaan 

 on se kumminkin ainoastaan vähävaltainen, jolloin heinäkas- 

 viston useimmiten muodostaa typpäissä kasvavat Carex jun- 

 cclla tai C. ccespitosa. Pensaskasvisto on niillä valtava (6 — ö) 

 tai vähävaltainen. 

 Ruohoista ja heinistä ovat tavallisia ja runsaita (8—7) : 



Juncus filiformis, C. vulgaris, Agrostis vulgaris, 



Carex canescen?, C. ccespitosa, (paikotel- 



len runsas), 



jotka joko kukin yksinään vallitsevat isommilla aloilla tahi 

 kasvavat sekaisin, varsinkin kaksitellen. Tavallisia ja valtavia 

 (6—5) ovat: 



Comarum palustre, Eriophorum angustifo- Carex fiava, 



lium, Calamagrostis stricta. 



Tavallisia, vaan vähävaltaisia, ovat seuraavat: 



Ranunculus repens, Caltha palustris, Ruhus arcticus, 



R. acris, Viola epipsila, Spircea uimaria. 



') Tarkempia rauistiinkirjoituksia niiden fysillisestä luonnosta ei 

 minulla ole. 



