70 



vähävaltaisina. Kevätvesien peittämillä tasaisilla mailla ta- 

 vataan usein lujaperustaisia lettoja, joilla samaten paljas muta 

 on näkyvissä hajanaisesti kasvavien sammalten välissä, joi- 

 den edustajina varsinkin Hypnum fluitans ja H. exannulatum 

 ovat. Heinäkasvisto on niillä tavallisesti jokseenkin runsas 

 (7) ja etupäässä Carex ^ampullacea^n^ C. filiformis^en taikka 

 — varsinkin mättäillä, jos niin tahdomme nimittää niitä ma- 

 taloita vähän kuivempia täpliä, joilla Sphagnum pyrkii val- 

 taamaan — Trichophorum ccespitosurrCm tai Carex chordor- 

 rhirn^n muodostama. Toisilla letoilla, jotka ovat muodostu- 

 neet lampiloille tai järvien rannoille ja joilla keinuavan rah- 

 kan alla on runsaampi liejukerros, on sammalkasvisto jok- 

 seenkin yhtämittainen (9) tai keskeytetty mutaisilla lätäköillä 

 tahi kuljuilla, ja varsinkin Sphagnum cuspidatum''m muodos- 

 tama, jonka seassa kuitenkin siellä ja täällä tapaa pienem- 

 piä tai isompia aloja, joilla muutamat Hypnum-laLJit (etenkin 

 H. scorpioides) kasvavat. Sellaisilla soilla on heinäkasvisto 

 tavallisesti valtava (6) ja useimmiten Carex filiformis'en^ G. 

 ampidlacea'n ja C. chordorrJma^n muodostama. Paise-letoilla 

 on sammalkasvisto myöskin paikoin Hypnum-, paikoin 5^)Äa- 

 gnum-\si][Qn muodostama ja heinäkasvisto, joka vaihtelee run- 

 saudeltaan, joko pääasiallisesti Enodium caeruleum'm, jos maa 

 on hedelmällisempää, tai Trichophorum ccespitosum'm^ jos se 

 on laihempaa, muodostama. Näihin muotoihin voitaisiin vielä 

 lisätä rimmet, jotka kuitenkin katson soveliaammaksi lukea 

 seuraavaan stationiin. 



Niinkuin heinä- ja ruohokasvistot saattavat letoilla vai- 

 hella runsaudeltaan, niin toisintelevat myöskin varpu- ja pen- 

 saskasvistot. Yleensä on kuitenkin varpukasvisto valtava 

 {Q—b), toisinaan myös runsaskin, vaan pääasiallisesti mata- 

 lien lamoavien lajien muodostama, varsinkin Oxycoccus-, An- 

 dromeda- ja Cassandra-mnotosi. Pensaskasvisto on yleensä 

 vähävaltainen, vaan paikkapaikoin runsaskin. Sammalkas- 

 viston muodostavat etupäässä Hypnum fluitans, H exannu- 

 latum, H scorpioides, H revolvens, H. vernicosum, H inter- 

 medium, H giganteum, H. stramineum, Sphagnum cuspidatunh 



