nilliseksi, jota vastoin se sekä nevoissa että rämeissä, kuten 

 tunnettu, on vielä mätänemättömäin sammalten muodostama 

 ja erittäin vähän sekoitettu anorgaanillisilla aineilla. — Kos- 

 teus-aste on varsinaisilla nevoilla 9 (vetelä) ynnä rimmeillä 

 10 (sangen vetelä), ja varjostus-aste on niillä 1 (aukea). 



Se vetinen ja hyllävä tai vajottava muodostus, joka on 

 syntynyt niuinaisten lampien sammaltumisesta, niinkuin useista 

 kansa vielä tietää . kertoakin ja niinkuin niillä löytyvät kul- 

 jut ja silmät osoittavat, kutsutaan rimmeksi (sphagnetmn 

 suhpaludosum) ja on lettojen ja nevojen välimuoto, joka ra- 

 jatta menee yli jälkimäisiin ja muuttuukin silminnähtävästi 

 vähitellen nevaksi. Norrlin mainitsee kertomuksessaan Ää- 

 nisjärven-Karjalan lettomuodostuksista ') nevojen ja rämeiden 

 siellä syntyneen letoista, vaan ainoastaan osaksi näyttää laita 

 olevan sellainen alueellamme, kun nimittäin otamme letot 

 siinä merkityksessä kuin sen tässä olen tehnyt. Matalam- 

 milla soilla sekä sellaisilla syvemmillä (ainakin pohjais-osassa 

 aluetta), joihin ympäröiviltä ylevämmiltä mailta kokoontuu 

 liejua, on järjestys formationein vuorottelemisessa silminnähtä- 

 västi sellainen, jommoiseksi Norrlin sen selittää; vaan sy- 

 vemmillä soilla 2) näyttävät rimmet, ainakin eteläisemmässä 

 osassa aluetta, jossa minulla enemmän oli tilaisuus niitä 

 tarkastaa, olevan alkuperäisin muodostus, jota vastoin letot 

 menestyvät paremmin rannoilla ja mataloilla vesillä, jossa 

 niillä enemmän on anorgaanillista liejua tarjolla, niinkuin myös- 

 kin se seikka todistaa että suot usein^ keskeltä ovat rä- 

 mettä, rahkasuota, nevaa tai rimpeä, vaan laiteilta lettoa. Kui- 

 tenkin on jokien rannoilla laita johonkin määrin toisin; niillä 

 en nimittäin ole koskaan huomannut rimpeä, vaan ainoastaan 

 lettomuodostuksia ja vieläpä sangen syvilläkin vesillä, joka 

 näyttää olevan selittävä sen kautta, että juoksevat vedet kul- 

 jettamalla ruohoille ja heinille, jotka ovat lettojen pääkas- 

 visto, rannoilta huuhdottuja ravintoaineita, tarjoavat niille e- 

 dullisempia ehtoja, kuin syvemmät lammit, ja muutoinkin 



1) Norrlin, Fl. Kar. Oneg., siv. 53. 



2) Verta muutoin siv. 76. 



