77 



ynnä pohjais-osassa aluetta Pingviaila vidgaris. Pensaskas- 

 veista kasvaa satunnaisesti Salix lappomtm, S. myrtilloides 

 ja S. phyUcifolia. 



p) M än tyrä meillä (tm f osa pinifera) on sammalikko 

 taajempi, tavallisesti mättäinen ja pää-asiallisesti Sphagnum 

 acutifolmm''m muodostama. Muilla sammal-lajeilla, joita sen 

 seassa tavataan, on ainoastaan vähä-arvoinen sija, jos eroi- 

 tamme muutamat FolytricJmm-l^ii, jotka kasvavat mättäillä 

 usein sangen runsaasti. Jäkälistä ovat tavallisia, vaikka u- 

 sein vähävaltaisia, Cladina sylvatica ja 67. rangif erinä. Puu- 

 lajeista kasvavat täällä harvaan ja riutuvina mänty (Pinus 

 sylvestris) ja hieskoivu (Betula glidinosa) sekä satunnaisesti 

 myös Ahies excelsa. Varpukasvi sto on tavallisesti tiuha ja 

 runsas (8 — 7^, vaikka joskus kumminkin heikompikin. Be- 

 tula nana ja Ledimi palustre kilvoittelevat runsaudessa Cas- 

 sandra calycidata'n kanssa, paitse pohjais-osassa aluetta, jossa 

 jälkimäinen on vähemmin yleinen. Tavallisia ja valtavia (6—5) 

 ovat myös Ändromeda polifolia ja Oxycoccns pahistris; u- 

 seimmiten ovat sitävastoin vähävaltaisia, vaikka tavallisia, 

 Myrtillus idiginosa, Empetrum nigrum, Oxyeoccus microcar- 

 piis ja Vaccinium vitis-idcea [satunnaisesti tavataan myös 

 Lycopodium annotimim,]. Pensaskasveista kasvaa tavallisena, 

 vaan vähävaltaisena, Jumperus communis sekä satunnaisesti 

 vielä Betula hybrida, B. alpestris, Salix phyUcifolia, S. ca- 

 prea, S. myrtiUoides ja S. lapponum. Heinäkasvisto on vähä- 

 valtainen, vaan ruoho usein valtava (6 — 5) ja silloin etu- 

 päässä Bubus chamcEmorus' Q\i muodostama. Tavallisia ovat 

 muutoin lisäksi seuraavat lajit: 



Drosera rotimdifolia, Eriophorum angnstifo- C. fliformis, 

 By. longifolia, Uum, {Aira Jlexuosa). 



Melampyrum pratense, Carex paucijloTa, 



Paikotellen tavataan myös Carex glohularis ja satun- 

 naisesti Orchis maculata^ Eriophorum angustifoUum, Carex 

 canescens, C. vulgaris ja C. irrigua ynnä pohjais-osassa alu- 

 etta Saussurea alpina ja Sceptrum carolinum. 



