80 

 ynnä harvinaisina tai satunnaisesti: 



Callitriche verna, Potamogeton natans, [Lemna minor]. 



(Utricvlaria minor). 



Etelä-osassa aluetta kasvaa tavallisena lisäksi Calli- 

 triclie polijmorpha ynnä harvinaisena Glyceria fluitans, ja poh- 

 jais-osassa aluetta harvinaisena Utricularia ochroleuca. 



d) Tuiiturilakien kasvisto. 



Tarkastettuamme kasvistoa niissä regioneissa, joissa for- 

 mationit sekä pohjaisemmassa että etelämmässä pääasiassa 

 vielä tarjoavat samoja omituisuuksia, luomme silmäyksen erik- 

 seen niihin aloihin, joissa erillaisten ilmanlaadun suhteiden 

 vaikutuksesta kasviston-muodostukset ovat saaneet enemmän 

 eroavan luonteen. 



Kun Kuusamon ja Oulangan pitäjien korkeammilla 

 vaaroilla kulkee sen rajan yli, jonne saakka kuusi nousee, 

 näkee maan peittyvän kasviston-formationeilla, joilla on san- 

 gen vähän vastinetta havupuiden alueella. Vaarain rinnettä 

 ylöspäin astuessa, alkaa ensin kuusimetsä, jonka vallassa 

 melkein aina tunturien alemmat rinteet ovat, harveta ja puut 

 melkein askel askeleelta lyhetä, kunnes jokseenkin äkkiä 

 metsä katoaa kokonaan ja aukea tunturilaki on edessä, pei- 

 tettynä omitaisella tavalla sekoitetuilla soiden, kankaiden ja 

 vuorten kasviston-muodostuksilla. Jos tunturin rinne on vä- 

 hemmin jyrkkä (niinkuin esim. Ukonvaaralla), joutuu kuu- 

 sikosta, enenkuin pääsee aukealle laelle, ensin tiheään, vaan 

 / matalaan, koivukkoon, jonka omituinen mutkainen hieskoivun 

 J (Betula glutinosa) muoto muodostaa. 



Nämät formationit ovat yleensä luettavat siihen regio- 

 niin, jota Wahlenberg ') nimitti subalpiniseksi, vaan useiden 

 tunturein huipulla tavataan myöskin kasveja, jotka kuuluvat 

 alempaan tunturiregioniin („regio alpina inferior"). 



Alueen ja, niinkuin näyttää, koko Suomen eteläisin 

 tunturi, jolla subalpinisia formationeja jokseenkin täydelli- 

 sessä muodossaan tavataan, on livaara Kuusamossa. Kun 



I) G. Wahlenberg, Flora lapponica. BeroHni 1812. Siv. XXXI. 



