82 



Pääasiassa samankalttaiset ovat myöskin muiden tun- 

 turien laet, sillä erolla kuitenkin että useampia arktillisia 

 kasveja tulee pohjaisemmilla sekä isommilla tuntureilla li- 

 sään. Tärkein niiden formationeista sekä laajuutensa että 

 omituisen luontonsa vuoksi on: 



a) Tunturi-turve („Hochtundra" '). Runsaat sammal- 

 ja jäkälä-kasvistot muodostavat sillä keskeymättömän, hietase- 

 kaista multaa peittävän verhon, jolla samaten kasvaa run^ 

 saasti, mataloita lamoavia varpukasveja enimmäkseen aina- 

 vehreillä lehdillä ja loistavilla pienoisilla, vaan tiheissä ku- 

 kinnoissa istuvilla, kukilla. Pensaskasvisto on toisin paikoin,, 

 etenkin kosteammilla rinteillä ja notkopaikoissa, valtava (6— 5), 

 vaan yleensä vähävaltainen ja enimmäkseen edustettu var- 

 vunmuotoisilla lajeilla tai eksemplaareilla, pääasiallisesti pa- 

 jumuotoa. Puulajeista tavataan ainoastaan joitakuita yksi- 

 näisiä vähiä kuusia (Ähics excelsa var. ohorataj, mäntyjä, koi- 

 vuja {Betida fjlntinosa), pihlajia, haapoja ja raitoja (Salix 

 caprea). Varpukasveista ovat runsaita tai valtavia (8 — 5) 

 Ändronieda j)olifolia, Arctostaphylos offkincdis, A. alpinay 

 Ä^cdea procmnhens, FhyUodoce cceridea^ Ccdlnna vidcjariSj Em- 

 petrum nignim ja BetuJa nana sekä Salix glaiica, jos tah- 

 domme sen lukea varpukasviksi, ynnä vähävaltaisia -) Lin- 

 ncea borealis, MyrtiUus idiginosa, M. nigra, Vaccinium vitis- 

 idcea, Ledum palustre, Lycopodkim complancdum, L. cdpinumy^ 

 L. davcdum, L. annotimim ja L. selago. Pensaita tavataan vä- 

 hävaltaisina, vaan tavallisina, seuraavia: Juniperus communis^ 

 Salix lapponmn ja S. Lcestadicma^ ynnä ruohoja ja heiniä 

 seuraavia: 



Ruhus chamcemorus, Hieracium murorum, Jimcus triglvmis, 



Epilobium angustifoliiim, ff. vulgatum, Trichophorum ctespito- 

 Pingvicula vulgaris, FT. Friesii, sum, 



Cornus suecica, Melampyrum pratense, Eriophorum vaginatiun, 



Antennaria dioica, Trientalis europcea, Carex globularis, 



SoUdago virgaiirea, Majanthemum hifolmm, C. canescen?. 



•) A. Th. V. Middendorff, Reise in den äussersten Norden 

 und Östen Sibiriens. 4 Band, Theil 1. S:t Petersburg 1867. Siv. 736. 

 2) Useat näistä kasvavat paikkapaikoin myös valtavina. 



