140 



Lithospermiim arvense, Piteän Lapissa harv., Kuus. harv. 



Urtica dioica, Piteän ja Luleän Lapissa tav., Kuus. 

 jharv. Länsipuolella Tuijan Lappia ei harv. 



[Salix Lcestadiana, R. harv., Kuus. paik. — jtav.] 



S. aiirita, R. ja Kuus. harv. 



S. finmarhica, R. harv., Kuus. jharv. 



[S. versifolia, R. ja Kuus. harv.] 



Ahies excelsa^ R. ja Kuus. yi. ') 



Scheuchseria palusfris, Pit. Lap. paik., Kuus. paik.? 

 Venäjän-Karjalassa eteläpuolella Kantalahtea harv. 



Fotamogeton pusillus, R. paik. — harv., Kuus. harv. Ven. 

 Karjalassa eteläpuolella Kantalahtea harv. 



Lemna trisidca, R. ja Kuus. harv. 



Calla imlustris, R. harv.-), Kuus. jharv. Ven. Karja- 

 lassa eteläpuolella Kantalahtea harv. 



Carex ccesjntosa, R. tav. 3)?, Kuus. ktav. — jtav. 



Apera spica-venti, R. ja Kuus. harv. 



Isoetes lacustris, R. ja Kuus. harv. 



I. echinospora, R. ja Kuus. harv. Ven. Karjalassa ete- 

 läpuolella Kantalahtea harv. 



Lajeja, jotka tavataan myöskin Turjan Lapissa, vaan 

 vähenevät levenemisessään Ruotsin Lapista Turjan Lapin 

 suuntaan, kasvaa Kuusamossa seuraavia isommalla levene- 

 misellä kuin Turjan Lapissa: 



Brassica campestris, Törn. ■^) tav., Kuus. jharv., Turj. 

 f harv. •^) 



1) Puuttuu N. I. Fellman'in mukaan varsinaisesta Turjan Lapista 

 (1. c, s. 57). 



2) A. Berlin, Den geografiska utbredningen af Skandinaviska 

 halföns fanerogamer och ormbunkar i tabellarisk öfversigt uppstäld. Stock- 

 holm 1876. Siv. 116. 



3) Berlin, 1. c, siv. 125. 



*) Tom. = Tornion Lapissa havuregionissa. — Lähteenä olen e- 

 tupäässä käyttänyt C. P. L8estadius"en edellä mainittua luetteloa Tornion 

 Lapin kasveista sekä Wahlenberg"in Flora Lapponica nimistä teosta. Kun 

 ei lähteesen erittäin viitata, on kasvin levenemis-osoitus ensinmainitun 

 teoksen mukaan. 



5) -}- merkitsee että kasvilla on mainittu leveneminen ainoastaan 

 lounat-osassa Turjan Lappia. 



