XIX 



on sen myös tavannut 2 peninkulmaa pohjaiseen Kian* 

 nan kirkolta. Tunnettu seudulla „kuusamo-puun'^ ni* 

 mellä. 



CAPRIFOLIACE^. 



Lonicera ccerulea L. Kuusamossa ') Paanajärveen laskeuvan 

 Oulankajoen varrella sekä useissa paikoin Paanajär- 

 ven läheisyydessä, etenkin Venäjän rajan puolella, jossa 

 sitä myös tavataan runsaasti. Oulangan pitäjässä tapa- 

 sin sitä Vartiolammin sekä muutamissa paikoin Kanka- 

 hisen luona (sanotaan kasvavan myön Sohjenansuun 

 seudulla). Samoin tietää kansa sen kasvavan Kiestin- 

 gin ja Uhtuan pitäjissä sekä Tschirkkakemin varrella 2). 



[L. xylosteum L. Sanotaan kasvavan Viekin luona Lieksan 

 pitäjässä, joka saattaakin olla mahdollista, koska se on 

 löydettty myöskin Paltamon pitäjässä (Lackström, Mus. 

 Fenn.).] 



Linncea horealis L. Tav. 



RUBIACE^. 



Galium horeale L. Paanajärven luona ktav.; jtav. myös Ou- 

 langan pitäjässä; muualla alueella ei tavattu ensinkään. 

 Eteläisin löytöpaikka alueella on Sohjenansuun kylä 

 Oulangan pitäjässä. 



G. palustre L. Tav. melkein yli koko alueen paitse Kuusa- 

 mossa ja pohjaisemmassa osassa Oulangan pitäjää, 

 joissa se on ktav. (!), vaan kasvaa sangen niukasti. 



G. trifidum L. Kuusamossa livaaran luona olevan Matalan- 

 joen rannalla sekä Akson luona ja Oulankajoen ran- 

 nalla; Oulangan pitäjässä Sohjenansuun luona. 



1) J. Fellman'in mukaan „L. xylosteum (t=: cserulea) ad flumen 

 Iso et alibi in Kuusamo parcius" (1. c, s. 254). 



2) Allekirjoittanut ei joutanut kumminkaan käydä sitä etsimässä 

 neuvotuilta paikoilta, enkä katsonut sitä varsin tarpeelliseksikaan, sillä 

 yhtävähän kasvin selitykset ja kasvantopaikat kuin nimityksetkään an- 

 toivat sijaa epäilykselle ilmoitusten luotettavaisuudesta. Tunnettu pa- 

 raastaan „kuusamon" ja venäjästä lainatulla „silomustinan" nimellä. 

 Muualla paitse yllämainituilla tienoilla oli kasvi kansalle tuntematon. 



