POTAMOGETON. 51 



10. P. panormitånus Biv. Veknate. ^L spenslig men ofta 

 högväxt; bl. oO X 0,5 (50Xl,ö) mm; snärpslidor bruna, slutna, slutl. 

 upprispade; fr. liten, vanl. 2Xl,i (1,5) mm. — 7, 8. Sk. — Vb., 

 sälls. (allmännare än P. rutilus), ofta i bräckt vatten. Formen med 

 bredare fr. är f. platycarpus Fisch. — var. minor Biv., bl. m. smala 

 men styva, är allmännare än huvudformen, som är en sj^dligare växt. 



11. P. obtusifolius M. et K. Klynnenate. Stj. ofta klyn- 

 nelikt grenad upptill; stj:bl. 60X2 (70 X o) mm. slutl. brunaktiga 

 till svartbruna, obetydligt uddspetsiga; snärpslidor 10 — 15 mm, öppna; 

 axskaft omkr. 10 mm 1.; ax av vanligen tätställda kretsar; fr. 3X1,75 

 (3,5X2) mm, ofta småknölig å ryggkölen. — 7, 8. Sk. — Ångml., spridd. 



— f. insolitus Tis., blomhretsar ngt skilda (som hos P. mucronatus). 



12. P. pusillus L. Gropnate. Stj. ofta nästan trind, eljest 

 som föreg. ; bl. smalare, vanl. 1 — 1,5 mm br. ; snärpslidor 5 — 10 

 mm, öppna; axskaft 10 — 30 mm; fr. som föreg., men ngt mindre. 



— 7, 8. Sk.— LpL, Öl., Gtl., t. allm. (nordligare än föreg.). — f- 

 tenuissimus ]\I. et K., bl. blott 0,5 mm br. 



13. P. alpinus Balb. Rostnate. Stj. upptill ofta klynne- 

 grenad och försedd med skaftade flytbl.; skaft o. skiva ungefär lika 

 långa; undervattensbl. vanl. 15 — 20 mm breda, säll. bredare (f. la- 

 tifoliiis Cham.), stund, korta och ngt smalare, 5X1 (9X1,5) cm (f. 

 brevif olins Tis.) eller m. länga, 15X1 (1,5) cm (f. longif olius hxst.); 

 smalbladigare former, bl. 100 X 5 (8) mm, äro f. linearifolius Hag- 

 str.; fr. plattad, mandelformad, med spröt, 3,5X2,5 mm. — 7, 8. 

 Sk.— n. LpL, Gtl., t. allm. 



X olj). X graminens (Nrk.), X natans, X imlygonifolius (Sk.), 

 m. sälls. 



14. P. polygonifolius Pourr. Bäcknate. Ofta lågväxt, i 

 bäckar mer långsträckt (f. lancifolius Cham., syn. f. ang ustif olins 

 Fr., f. lårgior Tis.); flytbladsskaft typiskt längre än skivan; fr. trind- 

 ryggad, som torr upptill kölad, liten, 2X1,5 mm. — 7, 8. Sk. — 

 s. Hls., mindre allm. — Vanligast är var. amphihius Fr., lågvatten 

 o. uttorkade ställen, bl. ofta breda, ngt hjärtlika. 



15. P. coloråtus Vahl. Källnate. Näst. ännu lågväxtare än 

 nästföreg. ; alla bl. med skaftet kortare än skivan, de översta flyt- 

 bl adsartade men tunna o. med breda skaft; axskaft, ax o. pistill som 

 nästföreg.; fr. m. liten, 1,5X1 mm, eljest som föreg. — 7, 8. Sk. 

 på spridda ställ., Bl. sälls. (Marielund), Gtl. flerest. — f. ferrestris 

 Tis. vanligaste formen å uttorkade ställen. 



