52 POTAMOr.ETON. 



X col. X gramineus, Gtl., Tänglingsmyr. 



16. P. natans L. Gäddnate Högväxt; flytbl. långskaft, med 

 vaul. stor skiva, 9X4 (10 X T)) cm, ngt hjärtlik; snärp långt, 10 cm 

 ell. mer, med ljusa hinnkanter o. låga åsar; fr. trindryggad, stor, 4.» — 

 2,5 mm 55, 7. 6 — 8. Sk. — n. Lpl., Öl., Gtl., allm. — var. prolixusKooh 

 (var. fluviåtilis Fr.), bl. smalare med utdraget skaft, stamled långa. 



17. P. gramineus L. Gräsnate. Stj. ofta förlängande sig 

 med axbärande grenar av l:a till 4:e ordningen, med flytbl.; i djupt 

 ell. rinn. vatten ofta utan flytbl. och med korta under vatt ensbl. (var. 

 lacustris Fr.) eller långa, 7 — 11 cm (var. fluviålis Fr.); på uttorkade 

 ställen blott flytbl. (var. terrestris Fr.); snärp varaktiga, 20—25 mm 

 1.; axskaft förtjockade, stundom tillika med översta ledstycket långt 

 utdragna (f. longipedunculåtus [Mer.]); fr. trindryggad (som torr ofta 

 kölad), liten, 2,5X2 mm 55, 0. — 7, 8. Sk.— Lpl., ÖL, Gtl., t. allm. 

 Till var. fluviålis Fr. höra f. angustifolius Tis. (bl. m. smala), f. 

 Wolfgangii (Kihlm.) Hagstr. (bl. 7 — 10 mm br.), f. septentrionålis 

 Tis. (bredbladig; Norrks älvar). 



X gram. X lucens (P. Zizii M. et K.), stj:bl. m. kort skaft., de 

 översta dock alltid längre än skivans tillspetsade del; flytbl. vanl. 

 blott i grunt vatten (f. coriåceus Nolte); h. o. d. bland stamarterna. 



— var. elongatns (Fieb.) Hagstr., övre ledstycken utdragna. — var. 

 vnlichis (Fieb.) med korta d:o (1 — G cm), omfattande f. communis 

 Hagstr. med 1 — 2 cm br. stj:bl., den vanligaste formen; f. hicescens 

 (Tis.) med bredare bl. men svagare snärp; f. lucentiformis Hagstr. 

 med 2,5 — 3 cm br. bl., längre bladskaft, mer lucens-lika snärpslidor. 



— - Storbladiga former av denna hybrid skiljas fr. P. lucens gm den 

 gramineus-lika förgreningen. 



X gram. X lucens X perfolidtus (P. Torssandri Tis.), Sdml. (Vår- 

 dinge, sjön Sillen), Uppl., Vg. (Trollhättan, Skärsbo). 



X gram. X natans (P. sparganifolius Lsest., P. Tiselii Richt.), 

 bl. ofta m. långa o. smala; Sk. — Lpl., sällsyntare än gram. X lucens. 



X gram. X perfoliåtus (P. nitens Web.), den allmännaste gram.- 

 hybriden; snärp kortare o. förgängligare än hos gram.; säll. frukti- 

 ficerande, men rikaxig; omfattar 3 former: var. suhgramineus (Raunk.) 

 Hagstr., de översta bl. mer gram. -lika med tydliga, breda skaft; var. 

 subperfoliåtus (Raunk.) Hagstr., övre bl. oskaft, med hjärtlik ell. 

 avrund. bas; var. suhintermédiiis Hagstr., översta bl. med lansettl. 

 bas ell. otydligt brett skaftade (hit hör den allmännaste formen, f. 

 typicus (Tis.) Hagstr., stjrbl. 35 X O (50 X 10) mm). 



