POTAMUGETON. OÖ 



X (jram. X pohjgonifolius (P. Seemenii A. et Gr.), hittills blott 

 Sk. (Pinneån) o. Sm. (Alsterån). 



X gram. X prcélongus, blott känd från en lokal på jorden, Borås. 

 (Är ej P. gram. X prirl. Almqu., P. Lundii Picht., som är P. gram. 

 X perfoliatus.) 



18. P. lucens L. Glansnate. Högväxt; stj. förlängd med 

 oftast blott en gren; sterila primärgrenar alltid enkla; stj:bl. vanl. m. 

 stora, 15 X 4 cm, utdraget lansettl., stundom ända till 3 dm 1. (f. 

 insignis Tis.), stundom med reducerad skiva (blott bladskaftet o. 

 mittnerven, f. acuminätus Schum.); snärp långa (hos stjrbl. omkr. 8 

 cm) med höga dubbelåsar; grenblad alltid likformiga, kort skaf t., 

 lansettl., med korta, breda nervfält, aldrig omvandlade; axskaft för- 

 tjockat, stundom jämte översta ledstycket långt utdraget (f. excelsus 

 Hagstr.); fr. stor 4x3 (4,5 X 3,5) mm med m. obetydlig köl. 7, 8. 

 Sk. — Mpd, Jtl., Gtl., mindre allm. (nordligast vid Håsjö — Pagunda, 

 varifrån gränsen går näst. rakt söderut till Hallsberg och vidare västerut 

 genom Dalsland till Kristiania-trakten). 



X lucens X natans^ ofta med verkliga flytbl.; stj.-bl. vanl. m. 

 långa, smala; snärp långa; alltid steril; sälls.. Sk. (Helgeå), Sm. 

 (Vrigstad), Uppl. (Vallstanäs). 



X lucens X perfoliatus (P. decipicus Xolte), stj:bl. stora, vanl. 

 10 X 2 (15 X 6) cm; snärp 2,5 — 6 cm 1., mindre varaktiga än hos 

 lucens; flodformernas bl. ofta smalare, mer utdragna; Sk., Hl., Sdml., 

 Uppl. (Fyris o. Mälaren), sälls. 



19. P. prselongus Wulfen. Långnate. Stj. högväxt, grov, 

 upptill ofta rikgrenig; bl. mörkgröna, vanl. 15 X 2( — 20 X 3) cm 

 eller smalare (var. angustifolius Gr.), med långa hinnartade, bleka 

 snärp utan åsar; fr. upptill skarpkölad, 5 X 3,2( — 5,3 X 3,5) mm. 

 — 6, 7. Sk. — n. Lpl., mindre allm., Gtl. sälls. — f. elegans Tis. 

 har upptill förlängda ledstycken o. långa axskaft, 2 — 3 dm. 



20. P. perfoliatus L. Ålnate. Högväxt o. m. rikt grenig upp- 

 till; ofta med många m. korta sicksackställda stamled under primär- 

 axet; bl. av varierande form, men alltid med hjärtlik bas o. m. e. m. 

 trubbig, rännformig spets, än utdragna (v. gråcilis Fr., omfattande 

 f. lanceolåtus Bl. och f. longifolius Tis.), än korta o. rundade (v. 

 rotundifolius Wallr.); snärp m. förgängliga; axskaft vanl. korta 

 ( — 4 — 5 — cm); stift smala med högt, rundat märke; fr. medelstor, 

 3,25 X 2,25 mm, trindryggad. — 6 — 8. Sk. — n. Lpl. allm. 



21. P. densus L. Dvärgnate. Stj. vanl. låg, rikt klynne- 



