84 (IKAMI.NE.E. 



o. A. sativa L. Havre. Odl. i många former och ofta själv- 

 sådd å tomter och trädor. 7 — 9. 



4. A. praténsis L. Ängshavre. Strån 1 m, tuvade; skottbl. 

 med blågrå översida; vippa smalt klasformig, 1 dm 1., vitgrön ell. 

 blekt gulaktig. 6, 7. Backängar, Sk. — s. Nrl., ÖL, Gtl., t. allm. 



5. A. pubéscens Huds. Luddhavre. Strån 3 — 7 dm.; skott- 

 bl. gröna; vippa smalt äggform., 6 — 8 (säll. 15) cm 1., silverglans, o. 

 violett. 6, 7. Ängar och backar, Sk. — Norrl., ÖL, Gtl., allm. — f. 

 glahra Fr., bladslidor kala; — f. alpéstris Hartm., alla blad mjuk- 

 ludna, fjällform; bägge sälls. 



26. Arrhenätherum PB. 



A. elatius M. et K. (Avéna elatior L.; Arrhen. avenåceum PB.). 

 Knölhavre. 48, 6. Strån glest tuvade, 1 — 1,5 m, veka, rikbladiga; 

 vippa 1 — 1,5 dm, grönaktigt vit ell. blekt violettgrå. 2f 6 — 7, 9 — 11. 

 Skogsbryn, ängs- o. åkerkanter, tomter, trädor. Sk. — s. NrL, ÖL, Gtl., 

 ställvis ymnig, men saknas flerest. 



27. Sesléria Scop. 



S. coeriilea Ard. (Cynosurus coeruleus L.). Älväxing. 64, S. 



Strån 1 — 3 dm, styva, spridda, vanl. snedställda; bl. korta, ovan 

 starkt blåtäckta; axvippa äggformig ell. rundad, 10 — 15 mm L, vanl. 

 grönaktigt stålblå. 2f. 5, 6. Lågliggande fuktängar. Sk. — s. NrL, 

 ÖL, Gtl., mindre allm. — f. calcårea Pers., Celak., dubbelt högre; 

 bl. flera dm L, hopvikna; Gtl., kalkstensterrasser m. m., sälls.; JtL? 



28. Phragmites Trin. 



Ph. vulgåris (Lam.) Druce (Arundo phragmites L., Arundo vul- 

 garis Lam., Phragmites commimis Trin.). Vass. 64, 1. Strån vanl. 

 2 till 3 (säll. till 5) m över vattnet; bl. grågröna, omkr. 3 cm br. ; 

 vippa svartviolett eller rödbrun, 2 till 3 dm L, yvig; fruktmognad 

 sälls. 2f 7. — ■ Hela landet, sjöar m. m., m. sällskaplig o. ymnig, 

 men sparsamt o. sällan på sandstränder, strandåkrar m. m. 



29. Sieglingia Bernh. . 



S. deciimbens Bernh. (Festuca dec. L., Triodia dec. PB.). Ax- 

 svingel. 63, 7, 75, 6. Strån 1,5 — 4 dm, oftast snedställda ell. ned- 

 ligg. men raka, styva; bl. smala, hoprulL: vippa 2 — 5 cm, smalt 

 klasformig ell. axlik, näst. enkel, blekgrön ell. svagt grå\iolett. 2|. 

 6, 7. Backängar, hagmark, Sk.— s. NrL, ÖL, Gtl., t. allm. 



