popuLUS. 185 



cc. Bladbas äggrund ell. lansettlik. 



d. Bl. äggrunda ell. ellipt. hj ärtlika; ungkvistar 



brunaktiga, näst. trinda, 129, 4, 8. balsamifera 



dd. Bl. smalt ellipt., avlånga ell. äggrunt lan- 



settl.; ungkvistar gulgrå, kantiga, 129, 6, . 9. laiirifolia 



1. P. tremula L. Asp. Medelhögt träd, säll. ända till 30 m.; 

 bark grågal; rotskotts- o. långskottsbl. hjärtlika, finsåg.; äldre grenars 

 bl. på tvären elliptiska ell. kretsrunda, grovt bukttandade, säll. ägg- 

 runda. 4 — 5. Skogsbryn, hagar, backar, Sk. — Lpl., ÖL, Gtl. — var. 

 villösa (Lang hos Rchb.), bl. m. e. m. tätt silkeshåriga, åtm. som 

 späda, täml. sälls. — Av båda var. finns f. microphylla Hartm. f., bl. 

 1 till ett par cm br., sälls. 



2. P. alba L. Silverpoppel. Högt träd; kronan än rund, än 

 kägelformig (»pyramidform»); bl. med ngt hjärtlik bas, på rot- o. 

 långskotten djupt handflikiga. Odl. o. stund, förvildad liks. de föl- 

 jande. (S. Eur. o. främre As.) 



3. P. canéscens Sm. (hybriden P. alba X tremula, vilket 

 dock förnekas av några förf.). Gråpoppel. Högt, yvigt träd; äldre 

 grenars bl. rundade, oregelmässigt buktigt tandade och flikade, under- 

 till gråakt. llockluddiga, ofta kalnande. Planterad sällsyntare än föreg. 



4. P. nigra L. Svartpoppel. Som planterad (s. o. mell. Sv.) 

 ett av våra högsta o. tjockstammigaste träd, ngn gång spridande sig 

 utanför planteringarna. (S. Eur., v. As., n. Afr.). — var. itdlica Duroi, 

 Pyramidpoppel; alla grenar uppräta; bl. kortare o. bredare. 



5. P. canadénsis Moench (P. deltoides Marsh.; oriktigt kallad 

 »P. monilifera»). Kanadapoppel. Som nr 4; bl:s bredd oftast lika 

 med ell. mindre än längden; sidorna starkare bågböjda; bladskaft 

 gröna, kvistar ljust brungrå. (Ö. Nordamerika.) 



6. P. virginica Fougeroux (P. monilifera Ait., ej andra förf.). 

 Virginiapoppel. Närstående till nr 5; bladskaft rödaktiga, kvistar 

 mörkare bruna. (Ö. Nordamerika.) 



7. P. cåndicans Ait. (P. ontariénsis Desf.). Ontariopoppel. 

 Högt träd med gles krona av utstående grenar; knoppar o. bl. balsam- 

 doftande; plant er. till s. Nrl. (Ö. Nordamerika.) 



8. P. balsamifera L. Balsampoppel. Som föreg., den äldsta 

 i Sv. planterade arten (till mell. Nrl.; från n. Nordamer.). 



9. P. laurifolia Ledeb. Lagerpoppel. Skild från de två föreg. 

 balsampopplarna genom mer långsträckta bl. (Sibirien.) 



