i 94 SALIX. 



breda; bl. stora, tjocka med bred till nästan hjärtlik bas och kort 

 tillbakaböjd spets, som unga helt guldhåriga; ax tidigare än bl.; ax- 

 skaft korta med fjällartade bl.; axfj. äggrunda, trubbiga, upptill svart- 

 bruna; honungskörtlar långa, smala, urnupna ell. grunt kluvna; st. 

 gula; märkesflikar långa, smala, hela, gula — gulbruna. — T. Ipmk — 

 Hrj., t. allm. i högre fjälltr., mest fuktig mark. 



X If^tn. X haståta och X cåprea allm.; X herbdceat. allm; Xpohiris 

 sälls.; X lapponum och X (herhäcea X polaris) sälls. 



11. S. lapponum L. Lappvide. 132, 2. Nedligg. eller van- 

 ligast upprat o. yvig, säll. ända till o m hög buske; bl. fasta med 

 ofta vågiga kanter, ovan gråvita till matt mörkgröna, under gråvita; 

 ax tidigare än bl.; axskaft ytterst kort, oftast bladlöst; axfj. äggrunt 

 lansettl., spetsade, upptill svartbruna; honungskörtlar långa, smala 

 med stundom uppsvälld topp; stknpr ofta röda, slutl. gula till brun- 

 aktiga; märkesflikar trådlika, S-formiga, hela, ljusbruna. — T. Ipmk 

 — UppL, Vsm., Nr., VrmL, Vg. 



X lapp. X herhäcea allm. (och X [lierbdcea X polaris]); X myr- 

 tilloides, X cåprea^ X aurita och X arhuscula allm. (samt X (aitrita 

 Xcinérea) och X {avrita X repens) mera sällan); X repens ej sälls.; 

 X viminålis, X phylicifolia samt X (nigricans X phylicifölia) och 

 X lanata sälls. 



12. S. viminålis L. Korgvide. 133, 2. Reslig buske eller 

 buskträd med vidjelika grenar o. årsskott; axfj. kortspetsade med 

 ])runsvart topp; honungskörtlar långa, smala; märkesflikar smalt tråd- 

 lika, hela. — S. o. mell. Sv., allm. odlad och flerestädes förvildad. 



X vim- X repens t. allm.; X cinérea ej sälls.; X cåprea samt 

 X (cåprea, X cinérea), X (aurita X cinérea), X (cinérea X nigricans), 

 X purpurea, ej sälls.; X aurita, X lapponum sälls. 



13. S. repens L. Krypvide. 132, 3. Låg buske, säll. ända 

 till manshög, vanl. nedliggande, utbredd o. gles; bl. små, slutl. styva, 

 vid torkning svartnande vid nerverna, ovan vanligen glansigt mörk- 

 gröna, under gråvita; axskaft slutl. ofta långt utdragna med 5 — 8 

 blad; axfj. avrundade, i spetsen mörkröda; honungskörtlar jämnbreda; 

 stknpr rödgula, slutl. bruna; märkesflikar korta, vanl. grunt kluvna, 

 gula — röda — svartbruna. — Vb. o. Jtl. — Sk., täml. allm. å fukt. skogs- 

 ängar o. d. 



X Tcp. X aitrifa allm., X (aurita X cinérea) och (aurita X myrtil- 

 loides) sälls.; X cåjjrea, X viminålis t. allm.; X haståta, X lappo- 

 num, X åepréssa ej sälls.; X myrtilloicles t. sälls.; X cmérea (?) sälls. 



