356 ROSACE^. 



hittills förväxlade R. Gayi At, som är allm. överallt inom gallica- 

 området o. även allm. odlad, inom Systylfc av Amerikas enda art av 

 denna grupp, ii. setigera Mich. 



1. R. (Af/eliånfp, gl.) riibea Matss. 206, 23; i v. och s. ymnig 

 ännu vid Norrköp. o. Västerås; åt n. o. endast känd från Rosl., Yxlan; 

 har på v. -kusten utbildat flera extrema, skarpt skilda former: *corda- 

 tula Lm, den mest utprägl. lati-, bredbas- o. bredtandsf., *katte- 

 gaténsis At, 206, 25, tänd. längre utdragna, spets, men ej uddiga, ej 

 åtliggande; m. variabel till bl. o. tänd.; *Palméri At et M., 206, 24, 

 extremt smalbladig, smalbasisk, kort- o. smaltandad; "^^ prolongåta 

 At et M., 206, 18, ut- och udd-tandad, även mellanbl. mot toppen 

 vidgade (näst. som hos prolätula). — *(glf-) sérrifrons At, utbred- 

 ning som R. rubea, men sällsyntare, ej så långt mot n. 



2. R. (Afz., virf.) LeflFléri At; utbredn. som nr 1, men i s. 

 sälls. ell. saknas, mot n. allmännare än nr 1; starkt varier. till hå- 

 righet, bladbredd, basform, tänd:s bredd o. längd; *billingensis At, 

 motsvarig *cordatula. Billingen. — *(vir.) rubeigena At, synes mer 

 nordlig, till Vsm.; * deminuens Lindstr., microphyll, Marstrand. 



3. R. (Caninae, vir.) aciphylla Rau (R. ardala Matss.), v. -kusten 

 täml. allm., ö. -kusten sällsyntare. — *quasi-cordåtula, Visby; — 

 *quasi-kattegatensis At, bl. o. tänd. som nr 1 *katteg.; v.-kusten, 

 ex. Gottskär; * skagerakénsis At, bl. o. tänd. som nr 1 *Palm., 

 v.-kusten. — *(virf.) trichårdala At, med huvudarten o. nr 4 glau- 

 cardala antagl. ej sälls., i s.-ö. Sv. (ex. s. Gtl.) allmännare än huvudarten. 



4. R. (Can., gl.) glaucårdala At, utbredn. som nr 3, men m. 

 allmnre, Europas kanske allmnste Caniua-art, mycket variabel liks. 

 alla Caninse gl., än smal- och långbladig, fintandad, med smala nypon, 

 än tvärtom; *glauci-skagerakénsis At, endast genom blåaktigheten 

 skild från 3 *skager. och ungefär lika ymnig. — *(glf.) inca- 

 néscens H. Br., med huvudarten antagl. ej sälls., v.-kusten, Billingen. 



5. R. (Rubiginosse, virf.) drosophora * (virf.) gothica Winsl., 

 blott funnen vid Göteb.; en atavistisk infra-f. till den kring Göteb. 

 vanliga nr 2 Leffléri, analog med den östsvenska nr 181 *strictidens 

 (Achärii-typen) o. den engelska R. bi-Borréri (Jebei-typen). 



6. R. (Villosae, glf.) moUi-sérrifrons A t, ständig följeslag. till 

 nr 1 rubea, allmnre än den i Villosa-rika trakter, i ö. till Norrköp. o. 

 Västerås; stark variation, motsvarande lati-f:a av rubea o. hirti-f:a av 

 Leffléri; särdeles utpräglad är * molli-prolongata At (norsk, säkerl. 

 även på v.-kusten). 



7. R. (Tomentosa?, glf.) farinosa (Bechst.) Rau, m. lik övriga 

 östersjö-Tomentosae-gl., skild genom ytterst grund sågning o. längre 

 utdragen bladtopp. Sk. (Arlöv); Oskarshamn, Västervik; Rosl. (Yxlan). 



8. R. (Tom., virf.) anti-årdala At, Boh., Sydkoster. 



2. Rlifula- typen, 205, 15, 207, 35. Smalbladstyp med udd, mer 

 långbladig än rubea-typ.; både bas- o. toppdel näst. raksidiga med m. 

 p.. m. tvär, vinklig övergång mell. båda; sågning glesare o. vassare, 



