ROSA. 359 



26. R. (Can., vir.) colpogena At, en av våra mest utbredda 

 o. ymnigaste Caninae, i n. åtm. till Östhammars skärgård. — *(virf.) 

 tricho-colpogena At, sammanfattning av flera lokala underarter, 

 delvis ganska utpräglade, såsom *Thedénii Schz, Stockh., Djurgår- 

 den — Vaxholm, traktens enda för förf. bekanta hårbladiga Canina, mi- 

 crophyll, lati- o. per-f. 



27. R. (Can., gl.) glauco-colpogena At, i Sv. av ungef. samma 

 frkmst o. ymnighet som nr 26; i det övriga Eur. långt allmnre, över- 

 allt i otaliga former. — *(glf.) colpogenoides At, följer huvudarten 

 ännu på kalköar i Rosl. 



28. R. (Agr.) arvätica Bak., infra-f. till nr 26 colpogena, i Sv. 

 endast en gång på L. Karlson (av Crépin bestämd till R. Junzilliåna). 



29. R. (Vill., glf.) molli-glaucigera At, förekomst som den 

 snarlika 24 Jebei *glaucigera o. samma utbredning; ersattes i n. av 

 en mot * extravagans svarande avart * molli-angermånula At, Uppl. 

 — Mpd., förhärsk. Villosa vid n. Mäl. o. i n. Rosl. — *(gl.) molli- 

 Jébei At, Söderköping. 



30. R. (Tom., glf.) singöensis At, endast ett fåtal buskar, 

 Rosl., Singö o. Yxlan; olik övriga Östersjö-Tomentosse-gl. genom bre- 

 dare, djupare sågade bl. o. breda fodersmåbi, som hos nr 130 billotiana; 

 formen fr. Yxlan motsvarar 29* molli-angermånula, * yxlensis At. 



31. R. (Tom., virf.) tomentosa Sm. (non auctt.), lik 25 Blyttii 

 till bladform o. bladkant; Boh., Svarteborg nära Aspesjön; synes f. ö. 

 ej hava anträffats sedan Smiths tid. 



5. Wahlenbérgii-typen; 2O6, 21. Skild från nästföreg. typ gm 

 grundare, ej spetsuddig sågning, mindre utvecklad bladudd, basdelens 

 sidolinjer mer svängda, tagg. kortare men kraftigare, starkt nedlutan- 

 de, ofta med nästan rak ryggkant; a-bl. smalt, vanl. tvärtoppat. Har 

 i Sv. avgjort östl. utbredn,, maximum i Uppl. o. Sdml., även å Gtl. 

 o. Billingen täml. rikligt förhanden, mot v. till Kristiania-fjorden ; i 

 s. Sv. ytterst sälls. (liks. på kontinenten). 



32. R. (Afz., gl.) Wahlenbérgii Matss., 206, 21, i typ-områdets 

 nordliga del den avgjort härskande arten med 2 utprägl. underarter, 

 lati-f:r med bredare, åtligg. tänder: *Öhrnii Matss., smalbasig, mer 

 nordl., flerest. i Rosl. den ymnigaste av Afzelianae; *patricia At, 

 bredbasig, med bredare, ngt trubbiga tänder; sydligare. — *(glf-) 

 pallens (Fr.) At, med huvudarten, men sälls. 



33. R. (Afz., virf.) complens At, känd blott fr. Sdml., Upps., 

 Rosl.; där ej sälls. — *(vir.) chlori-Öhrnii At, en buske, Sundbyberg. 



34. R. (Can., vir.) sudermånica At et M., i Stockholmstr. o. 

 Sdml. allmnre än 32 Wahlenbérgii; hastigt avtag, mot norr; Gtl., 

 Vg. (Billingen), BL, Boh.; varierar med åtligg. o. rakare tänd. — *(virf.) 

 similis Matss., allmnre i sydligare Sv., ej funnen vid Stockh. 



35. R. (Can., gl.) glauci-sudermänica At, Sthlm, Långholmen, 

 en buske växande jämte nr 34 sudermånica och nr 32 Wahlenbérgii 

 *patricia (möjligen deras hybrid). 



