ROSA. 367 



103. R. (Vill., glf.) moUi-solstitialis At, utbredn. som nr 99 

 Gravetii, mångenstädes ymnig; bredbas-f:n *intervectd Matss., GtL, 

 motsvarig 99 *detruncata. 



104. R. (Tom., glf.) quasi-incana At, Gtl., Träkumla o. 

 Endre. 



105. R. (Heterosépal^) aeieulåris Lindl., lättast skild från den 

 snarlika R. cinnamomea gm att årsskottens täta beklädnad av borst- 

 taggar kvarsitter på den blombärande stammen; endast funnen vid 

 Skellefteå som en av utposterna av den norrifrån invandrade sibi- 

 riska floran; liksom R. cinnamomea o. övriga till denna grupp hö- 

 rande arter växer den på fuktig mark, i flod- o. bäckdalar o. dyl. 

 men går ej som denna till sydligare bergstrakter utan är rent arktisk. 



17. Connivens-typen, 205, 10. Bl.-typ lik föregis, men vanl. 

 smalbladstyp stund, med bladudd; övre bl. smalt äggr. (se d), tänd. med 

 smal bas o. längre (därför tätsitt.), långsamt smalnande, tand-toppen på 

 nedre bladen m. e. m. tydligt trubbad, ngt inböjd, bitand svag; tagg. 

 små, utstående (den avbildade ovanligt kraftig). Bredbas-f:a ha basen 

 brett rundad o. hela basdelen jfrlsevis bred, toppdelen ganska långt 

 tillsmalnande, smalbas-f:a stundom däremot toppdelen vidgad o. kort; 

 extrema lati-f:r ha båda breda, bl. därig. (utom de översta) näst. 

 runda. Tyckes vara rent europeisk, i Sv. företrädesvis vid havet o. 

 de stora insjöarna, i s. i trakterna kring Alperna o. andra högre 

 bergskedjor. Verkligt alpin är den hithör. allm. odlade R. glauca 

 Pourr. (R. rubrifölia Vill.) med former, som märkvärdigt noga svara 

 mot f:a inom 106 connivens. 



106. R. (Afz., gl.) connivens At, 205, 10, den enda Afzel.-gl., 

 som når upp till Ång., någorl. ymnigt spridd här i n. som i hela 

 utbredningsområdet. Märkligare f:r äro: *anfråeta Matss., nordl. 

 lati-f., ganska spetstandad; *ar8ea Matss., starkt utpräglad angusti-f. 

 med avlångt oval bladf., ävenledes ymnigast i n. ; *angidens Matss., 

 med vidgad toppdel och m. smala, tätsitt. tänder, sydlig o. västlig; 

 den sydliga latissimi-f:n *cyclizans At, med näst. runda blad; bred- 

 bas-f:n * Nords te dtii At et M., långtoppig, förekommer h. o. d. med 

 huvudfm upp till Mäl. — *(glf-) ålbida Kmet, ymnigast på Gtl., 

 f. ö. sälls. liks. bredbas-f. *Lindebergii At et M. 



107. R. (Afz., virf.) pseudo-Leffléri At, av förf. förr samman- 

 blandad med 2 Leffléri, skild gm saknad av uddbildning, någorlunda 

 allm. Mäl. — Ång., längre i s. sälls., saknas iv. ; nordfrn *angisecta 

 svarar alldeles mot 106 connivens *ar8ea. — *(vir.) concolor Hartm. 

 tycks endast finnas n. om Mäl. 



108. R. (Can., vir.) camiira Matss., Gtl., Ög. o. längre is.; av 

 förf. endast sedd från Skandinav, halvön. — *(virf.) hirti-camura 

 At, med R. camura o. 109 spuria, *sälls. utom på Gtl., även funnen i 

 Danm. o. längre i s. till Sicilien. 



109. R. (Can., gl.) spuria Pug., överallt allmnre än 108 camura. 



