ROSA. 369 



116. R. (Vill, glf.) moUi-indutula At, i allm. sparsam, ymnig 

 i mell. Rosl. 



117. R. (Tom., glf.) seringeåna Dum., i Sv. endast funnen pä 

 Gtl., Väskinde; starkt utprägl. lati-f., liksom övriga där samväxande 

 av Cuneatula-typ. 



118. R. (Tom., virf.) decolårans Christ, i våra sydligaste land- 

 skap spridd men sällsynt. 



19. PodÖlica-typen, 206, 20. Närmast föreg. o. från den ofta 

 svårskild : kortbladstyp, utmärkt gm kort, typiskt vidgad toppdel utan 

 egentlig udd men med topptanden ganska utskjutande (dock ej e- 

 bladets; fig. e och c); f:r med starkt vidgad toppdel kunna lätt för- 

 växlas med Jebei-typen (205, 13), om de äro smaltandade, o. med 

 följande typ, om de äro grovtandade (såsom 206, 20 visar); från båda 

 skiljer den sig genom saknad av egentlig bladudd samt kortare, knappt 

 uddiga tänder; bitand svag; bredbasf:r med mer förlängd toppdel 

 komma föregående typ nära, extrema bredbas-f:r med kort topp kunna 

 bli synnerligen svårskilda från Chavini-typen, men sakna dennas öppna, 

 uddiga sågning. Mer östlig typ, dock nående Norge o. England men 

 där avgjort svagare representerad. 



119. R. (Afz., gl.) podolica Tratt., 206, 20, mycket stor form- 

 krets: a tillhör bredbas-f. *galactizans At, lati-f., bred- o. korttand.; 

 c och e tillhöra den även bred- o, korttandade smalbas-f:n *coeru- 

 leåta Matss,; *dilåtans At innefattar smalbas- o. smaltandsf:r med 

 vidgad toppdel (snarlika Jebei-t., 205, 13); arten allm. i ö. upp till 

 n. Rosl., sälls. i s. och v. — *(glf.) canéntula (Matss.) At användes 

 här som kollektivnamn för alla till arten hörande hårblads-f:r, många 

 av Matss. namngivna (bland dessa kan *retiisa Matss. anses motsvara 

 *galactizans; mot *coeruleåta svarar den ursprungliga * canéntula 

 Matss., mot *dilatans svarar *d61icha Matss.); i sin kollektiva om- 

 fattning har underarten ungefär samma utbredn. som huvudarten o. 

 är föga mindre allm., särsk. i s. och på kalkgrund. 



120. R. (Afz., virf.) Matssonii At, synes bäst passa som art- 

 namn, därför att det från början givits åt en i arten centralt stående 

 ganska vid formgrupp, innefattande både smal- o. bredbas-f:r (av de 

 o från början ditförda huvudvariet. hör dock hit endast typen, y ca- 

 nula); av hithör. namngivna f:r synas märkligast: *crassif6lia Wallm., 

 svarande mot 119 pod. *coeruleata, med tjocka, nätformigt veckade 

 blad, mycket grova tänder; *collinålis Matss., svar. mot *dilatans; 

 sequåbilis Matss., den enda på Gtl. funna, microphyll-f., näst. rund- 

 bladig; * oscarhamnénsis Matss., med bred bas, toppen ej ^ådgad, 

 långsträckta blad; ymnigt förek. Dalälv. — Sk.; om den når v. -kusten, 

 synes tvivelaktigt. — *(vir.) limitåta Matss., nordligare än huvud- 

 arten (till Ång.), i s. till Gtl. o. Sm.; ej i v. En latissimi-f. är 

 *caninula Matss., Oskarshamn. 



121. R. (Can., virf.) Deseglisei Rip., med följ., i Sv. endast 

 sedd fr. Gtl. 



24— i 6429 J. Lindman, Flora. 



