374 ROSACE^.. 



tydlig uddbildning; bladbas hos smalbasf:a vigglik (se fig., a, c), hos 

 bredbasf:a brett rundad (se 204, 7); nederbladens topp högrundad 

 (se a) till ngt spetsad; sågning öppen (märk särskilt topptänderna 

 hos a); tänder typiskt m. mycket lång, rak rygg, toppen uddlös, rak, 

 spetsad (6) el. ngt trubbad (7), spetsen helt litet utsvängd (märk 

 särskilt 7); bitand svag; tagg. vanl. med kraftig basdel, nedlutande 

 rygg. o. kort spets. I både Europa, Asien o. Amerika starkt repre- 

 senterad av en mångfald arter, särskilt i högländer o. bergstrakter 

 (såsom i Alperna av 161 pomiferd)^ dess huvudmassa i Mellaneuropa 

 iuom Rubiginosa) — Agrestes, i Sv. inom Afzeliano} — Caninae, med gan- 

 ska jämn, spridd utbredning. 



156. R. (Afz., gl.) acutiformis H. Br. (R. hebescens At et M.), 

 204, 6, spridd över hela området (upp till n. Rosl.), men överallt 

 m. e. m. sparsam. — *(glf-) vialiformis Mtss., endast funnen i Sk. 



157. R. (Afz., virf.) coriifolia Fr. Nov. (ej andra förf.), 204, 7, 

 går ända upp till Äng., näst. överallt ymnigare än R. acutiformis; 

 den avbildade huvudformen är starkt bredbasig; svagt bredbasiga äro 

 nordf:n *mes6stata Matss. och Skånefm *impedita Matss.; i Stock- 

 holmstrakten är smalbasfm *tenuåta Matss. synnerligen vanlig. — 

 *(vir.) elåta Matss., h. o. d. med huvudarten, längre i söder kanske 

 allmännare än den. 



158. R. (Can., vir.) amphibola Dgl. et Oz. (R. salicifolia At 

 et M.), typens hos oss allmnste art, på båda kusterna liksom i in- 

 landet. — *(virf.) brachytomoides Matss., alltid bredbasf., starkt 

 påminnande om 157 coriifolia, som den tycks åtfölja; Ög. o. Gtl. 



159. R. (Can., gl.) glaucamphibola At, överallt med föreg. 

 o. knappt mindre allmän. — "(glf.) amphiboloides At, Gtl. 



160. R. (Agr.) sclerophylla Schz, infra-f. till nr 158, ngt litet 

 hårbladig, från ö. Mäl. längs kusten fill Gbg ej sälls. 



161. R. (Vill., glf.) pomifera Herrm., av gammalt odlad i Sv. 

 o. söderut ofta förvildad; den hos oss vilda f:n, *minuta Bor., 

 skiljer sig endast genom mindre storlek till alla delar; spridd, ofta i 

 enstaka buskar över åtminstone ö. Sverige, ymnigast mot dess nord- 

 gräns Dalälven (i N. ända till Lofoten). — * tenuatifårmis At, 

 extrem smalbasf.. Hedemora. 



162. R. (Tom., glf.) umbelliflora Sw., vid ö. -kusten o. när- 

 maste delen av Mälaren täml. allmän. — *(gl.) commutåta Schz, 

 funnen i Blek., Asarum, o. vid Ekvik nära Västervik. 



163. R. (Tom., virf.) chlori-umbelliflora At, Göteb., Lilla Gunne- 

 bo; lik 170 neoburgensis, skild gm typens karaktärer, t. o. m. tagg:a. 



25. Rigida-typen, 204, 5. Mest besläktad med föreg., bred- 

 bladsf:r som den avbildade kunna också vara villsamt lika följ. typ; 

 mindre utpräglad långbladstyp utan uddbildning, lättast igenkänd på 

 mittpartiets alltid till raklinighet tenderande bladkanter (se e), med 

 jämn rundning övergående i toppdelens konvexa kanter, samt på det 

 vanl. tvärtoppade, öppet trubbtandade a-bladet; sågningen liknar föreg. 



