ROSA. 377 



Acharii, som gruppens flesta gl. ej särdeles körtelrik o. bladen knappt 

 luktande; endast östsvensk (men ej på Gtl.), Sk. — Rosl. ej sälls. 



184. R. (Vill., glf.) permollis At, en av de ymnigare Villos«, 

 samväxande med gruppens övriga arter. — *(gl.) moUi- Acharii At, 

 sälls. med liu\"udarten. 



185. R. (Tom., virf.) Andrzeiovskii Bess., ej sällsynt i s. o. v., 

 lätt skild från övriga Tomentosa^ virf. gm bladens jämna rundning o. 

 fina, skarpa sågning. 



28. HailStÖnei-typen, 207, 31. Närsläktad med de båda föreg., 

 skild från Acharii-typen gm bredare rundning av bladbasen, längre 

 utdragen bladtopp (även a-bladet högrundat, se fig.), utan bladudd, 

 inga tandtoppar ut böjda, näst. alltid små blad, taggar spensliga, långt 

 utdragna (se fig.; vanl. mer utåtriktade); bleka färger. Ingenstädes 

 ymnig, relativt mer västerut; i huvudsak samma utbredning som 

 nästföreg. 



186. R. (Afz., gl.) Hailstonei Baker (R. vicinålis Matss.), på 

 östkusten upp till Mälaren. — *(glf.) fuscåtula Matss., med huvud- 

 arten i v. Sverige, ymnig ännu på Billingen. 



187. R. (Afz., virf.) cimbrica Friederichsen, sam växande med 

 nr 186 Hailstonei, i norr till n. Sdml. — *(vir.) con vicinålis At, 

 med huvudarten, mer sällsynt. 



188. R. (Can., vir.) dolata H. Br., fr. Sv. sedd av förf. endast 

 från Norrköping. — *(virf.) trichoneiira Rip., från Sverige sedd av 

 förf. endast från Marstrand. 



189. R. (Can., gl.) gnophora Matss., ej sällsynt i s. o. v. Sv.^ 

 — *(glf-) trichognöphora xVt, med huvudarten, av förf. sedd fr. 

 Sverige endast fr. Billingen. 



190. R. (Vill., glf.) moUi-fuscåtula At, med andra arter av 

 denna arttyp i v. Sverige sällsynt. 



191. R. (Tom., glf.) collivaga Coll., motsvarig 189 gnophora; 

 Bl. (Hölje), Hall. (Särö), Vg. (Nårunga). 



192. R. (Tom., virf.) veniista Schz, av de grönbladiga Tomentosse 

 hos oss en av de allmnste, i alla ländsk, s. om Mäl. utom Sk. o. 

 Gtl.; av Scheutz ej skild från nr 185 Andrzeiovskii o. nr 92 lanu- 

 ginosa o. bör sorgfälligt skiljas från dessa gm arttypens karaktärer. 



29. FlavidifÖlia-typen, 208, 37. Genomgående småbladig 

 kortbladstyp, lik föregående o. Chavini-typen, men knappt närsläktad 

 (närmaste släktskapen torde vara med följande); bladsidor jämnt 

 rundade som hos de föreg., men tydlig uddbildning (se d), grundare 

 sågning, tänd. (till skillnad från Chavini-typen) med, smal bas o. 

 långt utdragen uddig topp, samt tagg. alltid talrika, långspetsade, 

 mest utstående, de översta på varje ledstycke raka nåltaggar, 208, 37. 

 Utbredning som Chavini-typen; i Sv. särdeles i inlandet. 



^ Då förf. ej sett orig.-ex., är det ovisst om den nrsprungl. R. gnophora 

 hör hit; om så ej är, bör arten heta R. eugnöphora At. 



