ROSACE^. 



379 



utan uddbildning; bredbladsf:a med kort avtvärad bas (se c), smal- 

 basfia med brett vigglik bas (se d); sågning mycket djup, tänd. långa, 

 raka, ej spetsiga, än ngt åtliggande (som på fig.), än mer frånstå- 

 ende; bitand svag; tagg. vanl. som hos föreg. tj^p, ngn gng kraftigare 

 o. nedböjda. Havskusttyp; känd från Medelhavskusten, Engl. o. 

 Skand., vars kuster den bebor fr. Lofoten till Rosl., fr. Gtl. över- 

 gående även till Estland. 



202. R. (Afz., gl.) Lindstroemii At. 206, 27, mycket mång- 

 formig, särdeles bredbasf:na; den i e föreställda med ngt åtliggande 

 tänd. är *aclitodon Matss.; en västsvensk f. med ganska öppen 

 sågning är *hibernicma Matss.; utbredning som ovan framställdes. 

 — *(glf.) arietåria Matss., i v. och s. ngt allmnre än huvudarten 

 o. ännu mångformigare; den mot *aclitodon svarande bredbasf:n 

 *eury torna i synn. ymnig i Sk.; *céntrodon Matss. är smalbasf. 

 med öppnare sågning som *hibernicina. 



203. R. (Afz., vir.) normaniåna At, s. o. v. Sv:s allmnste vir. ; 

 upp till Rosl. — *(virf.) hirti-normaniåna At, sporadisk, ställvis 

 i stor ymnighet, som kring Vänern *dalica Matss. et Wittr., micro- 

 phyll-f. 



204. R. (Can., vir.) retécta Matss., västkusten ej sälls. ; (en 

 extremt microphyll underart * Pouzini Tratt, är en karaktärsväxt för 

 Medelhavsländernas Rosa-flora). — *quasi-Normaniåna At, Gtl. 

 (Veskinde). 



205. R. (Can., gl.) quasi-Lindstroemii At, s. Sv. spårs., t. ex. 

 Visby. — *(glf.) pallidula Lindstr., synes ymnigare än hu\Tidarten ; 

 ex. av förf. sedda fr. Visby, Sk. (Pinelierna), Marstrand. 



19. Pninus L. Sid. 20. 27, 2. 



\ Fig. 209. 1 Alchemilla alpina, 2 Piudus domestica, 3 spinosa, 4 avium, 5 cerasus 



a. Blr ensamma ell. i flock. 



b. Blomning tidigare än lövsprickningen ; buske ell. 



småträd med långa grentornar; 209, 3, .... 1. spinosa 

 bb. Blr o. bl. samtidiga. 



