GALIUM. 507 



1. G. aparme L. Snärj mara, -gräs. Nedligg. ell. hängande 

 på omgivande växter, oftast 5 dm h.; bl. 6 — 9 i krets, tunglika med 

 udd, 2 — 5 cm 1.; blomställn:r glesa i bladvinklra; kr. vit; frukt 4( — 5) 

 mm 1., dess krokborst 1,6 mm 1. © 6 — 9. Odl. mark, tomter, 

 strand., s. o. mell. Sv., öl., Gtl., allm. 



2. G. Vaillåntii DC. (G. inféstum W. K.). Snärjmåra. Lik 

 föreg., men blr o, fr. mindre; fr. 2 — 3 mm 1., dess krokborst 1 mm 

 1.; bl. jämnbrett tunglika; kr. svagt grönaktig. Som föreg.; ofta växa 

 båda tillsammans. 



Subsp. spurium (L.): fr. släta eller ngt prickiga, utan borst; lin- 

 åkrar, sälls. 



3. G. uliginosum L. Fuktmåra. 2 — 3 dm h., spenslig, slak, 

 ljusgrön, ej svartnande; bl. bredast vid sin mitt; blmst. rikblomm. 

 men täml. gles. 24. 7, 8. Fukt. st., Sk. — Lpl., Öl., Gtl., allm. — 

 f. latifölium Marss., blad brett lansettl., 298, 2. 



4. G. paliistre L. Vattenmåra. Stj. 2 — 5 dm h., spensl., slak, 

 glest fintaggig eller slät; bl. 4( — 5 — 6) i krets, vid torkning svart- 

 nande; blr honungsluktande. 2f 6 — 8. Fukt. st., diken, stränder, 

 som föreg. — f. elongatum Presl. (decipiens Hartm.): dubb. högre 

 med 2 cm långa blad, ofta 5 — 6 i krets; ngt större krona. 



5. G. trifldum L. Dvärgmåra. Stj. 1 — 3 dm, fin, slak, sträv, 

 snärjande; kr. knappt bredare än fruktämnet; blom- o. fruktskaft 

 hårfina. 2f G, 7. Strand., kärr, Sm. — Lpl., Gtl., sälls. 



G. G. triflorum Mchx. Myskmåra. Stj. 3 — 5 dm, fin, slak, 

 snärjande; bl. (brett) lansettl., tunna, 2 — 3 cm 1.; blomställnir få- 

 blomm. i bladvinkha; kr. grönakt. vit; torr välluktande av kumarin ; lik 

 Asperula odorata. 2f 7, 8. Skugg. st., Vrml. o. Nr. — Ume Ipmk, sälls. 



7. G. rotundifolium L. Rundmåra. 1 — 2 dm, spenslig, upp- 

 stigande; blomställn. gles, fåblmg. 2f 7. Skog, ÖL, Gtl., sälls. 



8. G. boreale L. Vitmåra. 2 — 5 dm h., styvt upprat; blomst. 

 i toppen, tät, rikblmg. 2^ 7. Äng., back., lund.. Sk. — Lpl., öl., Gtl., 

 allm. — var. hyssopifölium Koch: frukter släta. — M. växlande efter 

 växplatsen. 



9. G. silvéstre PoU. Skogsmåra. Lik nr 3, men oftast sty- 

 vare och bl. smalare, 7 — 8 i krets; blomst:r glesa, fåblmga; frukter 

 finvårtiga. 2^ 6, 7. Skogsmark, Götaland, sälls.; Sthlm, Dir., öl. — f. 

 Bocconei (All.): nedtill tätt småhårig. 



