8 Ossian Bergroth, Anteckningar om skärgårdsvegelationen. 



Till belysande af det ofvan sagda vill jao- ännu anföra 

 några siffror, hämtade från de geologiska kartbladen. 



De högsta punkterna på Kivimaa-landet äro norr om Sal- 

 iniittu gård 35, :i m och norr om Rahi by 81,3 m. I Iniö skär- 

 gård äro de ansenligaste bärgshöjderna vid nordvestra stranden 

 af kyrklandet 37,5 m, norra delen af Keistö 30 m, södra delen 

 af Äpplö 25,5 m. I Brandö höja sig i allmänhet de större hol- 

 marna till omkring 20 m höjd. 26 m högt är ett bärg i norra 

 delen af Åfva och obetydligt lägre eller 24 m Tellholmen söder 

 om Jurmo, Jämförelsevis lägre äro de stora landen i Kumlinge 

 socken. 



Af de ofvan uppräknade bärgarterna, som i och för sig 

 kunde utöfva något anmärkningsvärdare inflytande på växtlig- 

 heten, uppträder kalkstenen i så små mängder, alt i de flesta fall 

 någon inverkan af densamma på vegetationen icke kan skönjas. 

 Ett undantag häruti bildar dock den ofvan nämda Harholmen, 

 hvarest kalkens närvaro gjorde sig märkbar bl. a. däruti, att 

 arter sådana som Listera ovata, Oi/mnadenia, Orcliis samhucina 

 (och Paris'^) växte ymnigt och ovanligt yppigt i lundar på bärgs- 

 sluttningen, Oymnadenia uppträdde äfven på själfva det vitt- 

 rande kalkgruset. Här observerades för öfrigt påfallande stora 

 och frodiga exemplar af Plantago lanceolata och Botrycluum 

 lunaria förutom flere andra arter. Äfven Asplenium nita mu- 

 raria förekom i frodiga tufvor i bärgsspringorna, det enda ställe 

 inom området, där arten i fråga observerades. — Af arter, som 

 eljes anträffades på alla kalkförande bärg må nämnas: Woodsia, 

 Sedum acre (yppig) och Geranium Rohertianum. liln värklig 

 karaktärsmossa åter är Tortula tortuosu, som på nämda lokal 

 alltid förekom ymnigt och i stora, frodiga tufvor. 



Utom kalkstenen må vidare af de här förekommande bärg- 

 arterna särskildt framhållas endast rapakivin, som genom sin 

 hastiga förvittring och de relativt stora mängder löst grus, som 

 på detta sätt bildas vid bärgens fot, kan komma alt utöfva infly- 

 tande på vegetationen, I Gustafs socken på Kivimaa- och Vartsala- 

 landen bilda bärgen ofta nog nästan lodrätt slupande väggar, och 

 vid basen af dessa finnas alllid anhopade grusmassor, större ju 

 högre och brantare väggen är. Den sålunda uppkommande mer 



